25 735 läst · 63 svar
26k läst
63 svar
Nekas att byta friggebod mot Attefall
Tack alla för svar och diskussion. Jag blev mycket klokare tyvärr. Vi faller tydligt på 4,5 metersregeln mot parkmarken, så det är bara att tänka om.
Jag fick ställa min friggebod närmare gatan än 4.5 meter genom att söka bygglov i stället. Nu var det ett par år sedan, så regler och tolkningar kan ju ha stramats åt sen dess. Vet fler som har lyckats med samma efter andra trådar här i liknande fråga, även om det också finns många här som hävdar att det inte skulle vara möjligt (eller lagligt).
I mitt fall gav också vägverket medgivande då det är inom vägzon, och det finns andra grannar i närheten som också har förråd närmare än 4.5 meter.
Men jag kanske bara hade tur och hade en pragmatisk handläggare...
I mitt fall gav också vägverket medgivande då det är inom vägzon, och det finns andra grannar i närheten som också har förråd närmare än 4.5 meter.
Men jag kanske bara hade tur och hade en pragmatisk handläggare...
Moderator
· Stockholm
· 51 960 inlägg
Nej det kan ofta gå bra att få bygglov, även närmare gata eller annan allmän plats. Men det är två helt skilda regelverk för bygglovsfria byggnader, och vad man kan få bygglov för. Eftersom bygglovsfria byggnader explicit får byggas oavsett vad som står i detaljplan (nästan), och heller inte prövas av myndighet mot ”bygglovsregler”. Så har man istället en mindre samling regler som är absoluta. En friggebod får vara max 15 kvm. Det går inte att få dispens för 15,5 kvm. Eftersom bygget aldrig prövas mot regler. Det är först när någon upptäcker att den är 15,5 kvm som den ”prövas” mot reglerna, som då är absoluta. Om du söker bygglov så görs en bedömning mot bygglovsreglerna, då får man oftast dispens för en extra halv kvm.
![Claes Sörmland](/forum/data/avatars/s/154/154009.jpg?1497981981)
Claes Sörmland![Premium Premiumikon: Träd](/forum/styles/main/premium/trad.svg)
Medlem
· Sörmland och stan
· 24 081 inlägg
Claes Sörmland![Premium Premiumikon: Träd](/forum/styles/main/premium/trad.svg)
Medlem
- Sörmland och stan
- 24 081 inlägg
Komplementbyggnaden belastar även fastighetens byggrätt. Många vill bygga Attefall för att byggrätten är förbrukad och det ställer till det om attefallsreglerna inte är applicerbara.Claes Sörmland skrev:
Redigerat:
Attefallsreglerna gäller för komplementbostad.
Ett garage är (väl) inte en bostad (även om jag till stor del växte upp i ett sådant med min moped)
Alltså kan väl inte "Attefallsreglerna" användas
Ett garage är (väl) inte en bostad (även om jag till stor del växte upp i ett sådant med min moped)
Alltså kan väl inte "Attefallsreglerna" användas
Claes Sörmland skrev:
Det är ett svartbygge oavsett om kommunen har gett sitt medgivande eller ej. Domstol har fastställt den korrekta tolkningen av lagen, kommunen kan inte företräda allmänheten i egenskap av granne för allmän mark som t ex parkmark.
Har det gått över tio år så kan kommunen inte kräva att svartbygget till "friggebod" ska tas bort.
I mitt område finns massor av friggebodar, som har hamnat nära eller på tomtgränsen och några har t o m hamnat utanför tomten på allmänningen. Men det vidtas inga åtgärder, eftersom det har gått mer än 10 år sedan de byggdes. Området är dessutom nerlusat med svartbyggen på tomterna, i vissa fall är t o m hälften av byggnaderna på tomten svartbyggen. Förr i tiden var satellitbilderna inte så noggranna, så folk vågade bygga mycket svart, men idag är bilderna knivskarpa och träden döljer inte mycket längre. Man riskerar att åka fast. Många av mina svartbyggande grannar anser att de har ett "de facto bygglov", när det har gått mer än 10 år från uppförandet av svartbygget. Problemet är att svartbyggen "blockerar nya bygglov", det fick min granne höra när han sökte bygglov, kommunkontoret ringde och sa "du har byggt färdigt!". Till sist: om svartbygget brinner ner till grunden, får det inte byggas upp igen utan giltigt bygglov och startbesked..Claes Sörmland skrev:
Det är ett svartbygge oavsett om kommunen har gett sitt medgivande eller ej. Domstol har fastställt den korrekta tolkningen av lagen, kommunen kan inte företräda allmänheten i egenskap av granne för allmän mark som t ex parkmark.
Har det gått över tio år så kan kommunen inte kräva att svartbygget till "friggebod" ska tas bort.
Prickmark får ej bebyggad, hörntomter mot gator kan också ha en begränsning på 6m. Kolla planen eller tomtkarta.P pontus7111 skrev:Hej
Har precis köpt en fastighet utan garage eller större förråd. Allt annat var precis som vi ville ha det så det var ju en mindre detalj bara, plus all prickad mark mot gatan förstås.
Men, på tomtens ena hörn står idag en friggebod. Ena sidan gränsar mot en granne som inte bryr sig och den andra sidan gränsar mot parkmark enl detaljplanen, skog enligt mig. Det är även prickad mark på den delen närmast parkmarken. Kontentan är alltså att den nuvarande friggeboden står i tomthörnet på prickad mark direkt i anslutning mot granne och parkmark.
Nu när vi är i dialog med kommunen om att vi vill byta ut Friggeboden mot ett Attefallsgarage på 25m2 så får vi besked att attefallaren måste dras in 4,5 meter från parkmarken.
Kan kommunen nekas oss att placera Attefallsgaraget på samma plats som Friggeboden (om grannen ger ok) då den inte ska användas som komplementbostad utan bara garage/förråd?
Ja, enligt de regler jag också kom i kontakt med vid bygge av ett skotergarage i stugan är det så. Grannen ger ett okay till bygge närmare än 4,5 meter men enligt kommunen fungerar det inte mot allmänning eller prickad mark.P pontus7111 skrev:
Jag hade då ett okay redan från stugbyns styrelse som är ägare till den prickade marken runt stugbyn, men kommunen backade inte ändå.
Nu i efterhand har jag ändå fått en halv ursäkt då det inte var kommunens mark och ett godkännande fanns. Jag borde alltså fått bygga 1,5 meter från tomtgränsen, som jag planerat med argument om brandskyddet i stugbyn. Dessutom är den prickade marken där en anslutningsväg till en gemensam byggnad i stugbyn.
Så är det inte kommunens mark kan det gå att få ett okay från den aktuella markägaren även mot prickad mark. Allt enligt de tolkningar som går att göra runt reglerna för Attefallshus jag läst. Lusläs reglerna och sök så kanske det går komma runt hindret.
" Det är också möjligt att använda attefallshuset som komplementbyggnad, det vill säga som till exempel uthus, garage, förråd, växthus, gäststuga, bastu eller båthus."L LG Hyfstat händig & Kol skrev:
https://www.boverket.se/sv/byggande/bygga-nytt-om-eller-till/bygga-utan-bygglov/attefallshus/
Rörde det sig i ditt fall om ett bygglov eller en attefallsanmälan? Jag kan inte utläsa det av ditt inlägg. Det är olika regelverk.R RozKidoo skrev:Ja, enligt de regler jag också kom i kontakt med vid bygge av ett skotergarage i stugan är det så. Grannen ger ett okay till bygge närmare än 4,5 meter men enligt kommunen fungerar det inte mot allmänning eller prickad mark.
Jag hade då ett okay redan från stugbyns styrelse som är ägare till den prickade marken runt stugbyn, men kommunen backade inte ändå.
Nu i efterhand har jag ändå fått en halv ursäkt då det inte var kommunens mark och ett godkännande fanns. Jag borde alltså fått bygga 1,5 meter från tomtgränsen, som jag planerat med argument om brandskyddet i stugbyn. Dessutom är den prickade marken där en anslutningsväg till en gemensam byggnad i stugbyn.
Så är det inte kommunens mark kan det gå att få ett okay från den aktuella markägaren även mot prickad mark. Allt enligt de tolkningar som går att göra runt reglerna för Attefallshus jag läst. Lusläs reglerna och sök så kanske det går komma runt hindret.
Är det attefall det gäller läs inlägg # 12.
Det finns rättsfall som berör detta, jag ska se om jag kan hitta det.
Rör det sig om bygglov så har grannarna ingen vetorätt, byggnadsnämnden (BN) kan gå emot deras yttrande. Godkännande av grannen medför alltså inte att sökanden ska beviljas lov. BN gör bedömningen.
Är boden byggd förre 1980, läs nedan på Boverket....
Äldre regler om storlek och antal
Undantaget att uppföra friggebodar infördes i plan- och bygglagstiftningen den 1 jan år 1980. Då fick det uppföras högst två komplementbyggnader med en sammanlagd area på 10 m2 byggnadsarea utan bygglov. Detta gällde fram till 1 jan 2008, då storleken utökades till 15 m2 byggnadsarea per tomt och kravet på högst 2 byggnader togs bort och det är dessa regler som gäller än i dag. Om en friggebod har uppförts efter 1980 ska dess area räknas in i den totala arean på 15 m2 som gäller i dag. Om det finns en eller flera komplementbyggnader som är uppförda före 1 jan 1980 på tomten räknas deras area inte in i den sammanlagda arean på 15 kvadratmeter. Detta på grund av att reglerna om friggebodar då inte fanns. (jfr prop. 1978/79:111 bil. 12 sid. 93, prop. 2006/07:122 sid. 71-72 och jfr prop.2013/14:127 sid.75)
Äldre regler om storlek och antal
Undantaget att uppföra friggebodar infördes i plan- och bygglagstiftningen den 1 jan år 1980. Då fick det uppföras högst två komplementbyggnader med en sammanlagd area på 10 m2 byggnadsarea utan bygglov. Detta gällde fram till 1 jan 2008, då storleken utökades till 15 m2 byggnadsarea per tomt och kravet på högst 2 byggnader togs bort och det är dessa regler som gäller än i dag. Om en friggebod har uppförts efter 1980 ska dess area räknas in i den totala arean på 15 m2 som gäller i dag. Om det finns en eller flera komplementbyggnader som är uppförda före 1 jan 1980 på tomten räknas deras area inte in i den sammanlagda arean på 15 kvadratmeter. Detta på grund av att reglerna om friggebodar då inte fanns. (jfr prop. 1978/79:111 bil. 12 sid. 93, prop. 2006/07:122 sid. 71-72 och jfr prop.2013/14:127 sid.75)
De ska de generellt inte kunna. Är det något omfattande de vill göra kan de initiera en planändring där lämpligheten utreds i ett planarbete.Methane skrev:
De kan eventuellt bygga något som är till allmänhetens gagn, t ex toaletter i ett parkområde. Då vägs allmänhetens intresse gentemot den enskildes. Men de behöver söka bygglov och pröva det som avvikelse och det ska prövas precis som andra bygglov.