11 243 läst · 31 svar
11k läst
31 svar
Lättbetongprojekt.
Det är tråkigt att allt ses som systemets fel när orsaken till skadorna var rena handhavandefel. När allt flaggades ut i dagspress så skrev man helt enkelt inte allt. Få läste rapporten om vad Skanska gjort i Sjöstaden utan istället fick tillverkarna på moppo. Hade det varit systemets fel så hade det ju inte behövt vara Skanska, som entreprenör, som fått stå för fiolerna i slutändan utan tillverkarna med sin garanti, men nu var det ju inte så. Handhavandefel står entreprenörer för. Systemfel tillverkarna.isolde skrev:Bara för en kort tid sedan, hade väl ingen vågat ifrågasätta Skanskas och de andras förträffliga konstruktion (enstegsmetoden) av trävägg+cellplast+puts. Jag är övertygad att de följde gällande reglelverk, och att hela KA-samfundet stod helhjärtat bakom deras finurliga idé. Vad hjälpte det, när det ändå blev så fel?
Det ska bli intressant det här
. Jag har nämligen täckt murväggen mot badrummet med bokhyllor nästan ända upp till tak. Har dock inte böcker i bokhyllan utan arbetsmaterial för mitt företag och bokhylleväggen ska så småningom bort för att ersättas med lösa hyllplan. Men jag lovar att återkomma med besked om hur bokhyllans baksida ser ut när jag flyttar eländet
.
Läste faktiskt att även om fönster har högre U-värde än en vägg, så kan de ur energisynpukt vara bättre med stORA fönster än väggen då de faktiskt tillför energi från solen även molniga dagar. Det var bara när det var mörkt ute som fönsterna tappade energi, så stora fönster i söder/väster läge kan tillföra energi som kan upptas och återanvändas av FTX-systemet.Ulrik74 skrev:
Snyggt hus ulrik74!
- M
Hej
Jag förespråkar att det skall vara tätskickt i badrum absolut. Det var bara så att när jag byggde så var BKR ByggKeramikRådet anvisningar att man inte skulle ha fuktspärr för stenmaterialen skulle kunna andas, och därför gjorde jag så. Som jag sa så skulle jag aldrig göra så idag utan använda fuktspärr.
Hitills har inget hänt varken bakom tavlor eller garderober på baksidan om duschväggen och inte heller på utsidan av huset vid duschen och inte heller i bjälklaget ner mot torpargrunden. Jag har torpargrund med bjälklag av lättbetong och sen 70 mm betong på det som golvvärmen ligger i och sen klinker. Det är väl bara att hoppas att det inte blir några problem.
Jag är betongare och murare i grund och botten och numera utvecklingsingenjör inom mekanik. Och jag har varit ute på byggena och sett samma problem som du KTM beskriver dock har det oftast inte varit det långsamma tillförseln av vattenånga från duschning och badning utan läkage från vatten eller avloppsrör eller rena felkonstruktioner där det inte är tätt runt rörgenomföringar, infästningar eller govbrunnar osv. En annan förekommande felorsak i äldre hus är avsaknad av ventilation i badrummen. Där baksidan på gipstak, paneltak och liknande grönsakerna formligen växer ohämmat. Örk! I lägenheter fanns det också en annan lösning på tätskikt än asfalt förr och det var nån sorts skiva av något laminataktigt material, jag vet inte vad det var för något men där var det mycket svarta sporer mellan skivorna bak badkaren.
Till originalfrågan igen! Det ser ju trevligt ut huset.
Vi har ett par stora fönsterpartier 3*1,8m i vårt hus och vi märker inget direkt kallras men det kan bero på att vi har extra tätt mellan golvvärmeslingorna framför fönstren och vid ytterväggarna.
Vi har ju liknande uppvärmning som du beskriver men bara9kw panna. Vi (2 vuxna och 2 barn 4& 6år) har 1,5 planshus på 200m2 boyta, 150m2 byggyta, 350mm LBblock till våra ytterväggar, LBinnerväggar, en frånluftsvärmepump (IVT495twin) stöttad med 200m jorvärmeslang, torpargrund, LBbjälklag i bägge plan, LK 16mm vattenburen golvvärme både nere och uppe, och vi ligger på en total elförbrukning inkl hushållsel (med mycket tvättande och torkande i torktumlare) på 13-14000kw. Vi är nöjda med det, men vad det innebär i energiförbrukning på huset vet jag inte. Det kanske är nån annan som kan räkna ut det utifrån vad man gör av med i el?
Hur stort blir ditt hus?
Här är en bild med lite tak på där du kan se vad jag menade med taken i ett tidigare inlägg.
Mvh Honken
Jag förespråkar att det skall vara tätskickt i badrum absolut. Det var bara så att när jag byggde så var BKR ByggKeramikRådet anvisningar att man inte skulle ha fuktspärr för stenmaterialen skulle kunna andas, och därför gjorde jag så. Som jag sa så skulle jag aldrig göra så idag utan använda fuktspärr.
Hitills har inget hänt varken bakom tavlor eller garderober på baksidan om duschväggen och inte heller på utsidan av huset vid duschen och inte heller i bjälklaget ner mot torpargrunden. Jag har torpargrund med bjälklag av lättbetong och sen 70 mm betong på det som golvvärmen ligger i och sen klinker. Det är väl bara att hoppas att det inte blir några problem.
Jag är betongare och murare i grund och botten och numera utvecklingsingenjör inom mekanik. Och jag har varit ute på byggena och sett samma problem som du KTM beskriver dock har det oftast inte varit det långsamma tillförseln av vattenånga från duschning och badning utan läkage från vatten eller avloppsrör eller rena felkonstruktioner där det inte är tätt runt rörgenomföringar, infästningar eller govbrunnar osv. En annan förekommande felorsak i äldre hus är avsaknad av ventilation i badrummen. Där baksidan på gipstak, paneltak och liknande grönsakerna formligen växer ohämmat. Örk! I lägenheter fanns det också en annan lösning på tätskikt än asfalt förr och det var nån sorts skiva av något laminataktigt material, jag vet inte vad det var för något men där var det mycket svarta sporer mellan skivorna bak badkaren.
Till originalfrågan igen! Det ser ju trevligt ut huset.
Vi har ett par stora fönsterpartier 3*1,8m i vårt hus och vi märker inget direkt kallras men det kan bero på att vi har extra tätt mellan golvvärmeslingorna framför fönstren och vid ytterväggarna.
Vi har ju liknande uppvärmning som du beskriver men bara9kw panna. Vi (2 vuxna och 2 barn 4& 6år) har 1,5 planshus på 200m2 boyta, 150m2 byggyta, 350mm LBblock till våra ytterväggar, LBinnerväggar, en frånluftsvärmepump (IVT495twin) stöttad med 200m jorvärmeslang, torpargrund, LBbjälklag i bägge plan, LK 16mm vattenburen golvvärme både nere och uppe, och vi ligger på en total elförbrukning inkl hushållsel (med mycket tvättande och torkande i torktumlare) på 13-14000kw. Vi är nöjda med det, men vad det innebär i energiförbrukning på huset vet jag inte. Det kanske är nån annan som kan räkna ut det utifrån vad man gör av med i el?
Hur stort blir ditt hus?
Här är en bild med lite tak på där du kan se vad jag menade med taken i ett tidigare inlägg.
Mvh Honken
Ligger på ovansidan i lättbetongen under den pågjutna betongkakan som golvvärmen ligger i.
Så länge byggkeramikrådet funnits (-88/-89) har de föreskrivit tätskikt i alla konstruktioner, utom källare när man har direkt markkontakt.Honken_byggare skrev:Jag förespråkar att det skall vara tätskickt i badrum absolut. Det var bara så att när jag byggde så var BKR ByggKeramikRådet anvisningar att man inte skulle ha fuktspärr för stenmaterialen skulle kunna andas, och därför gjorde jag så. Som jag sa så skulle jag aldrig göra så idag utan använda fuktspärr.
På övervåningen har jag snedgarderober längst ut vid takfötterna så de går igenom bjälklaget där och i taket där uppe och sen ner i tvättstugam genom städskåpet och sen ner i källaren till vpumpen. Svårt att förklara. Kan jag maila dig ritningarna så är det lättare att förstå.
Jag skickade dig att pm
Jag skickade dig att pm
Ni som har byggt med lättbetong, hur utförliga ritningar gav ni till lättbetongsäljarna för att få så kompletta offerter? Eller tillkom det mycket under bygget som man "missat" som inte var med i offerterna som fick beställas "akut" ?
Om du med lättbetongförsäljarna menar de som säljer lättbetongblock så gjorde jag så här:
jag räknade själv ut (från A-ritningarna)antal kvm yttervägg och innerväggar och angav dim till försäljaren + en sammanställning med mått över dörr och fönsteröppningar för balkarna. Nu valde murarna att göra vissa egna balkar så jag fick några över. Men dom överblivna var det bara att lämna tillbaka och få kreditfaktura på. Tänk på att lägga till någon/några extra pall för spill och ev felräkningar. Jag valde att ha lättbetong(200mm) även i innerväggarna. Har du bärande innerväggar låt en konstruktör titta på dimensioneringen. Hittills med ca 10 kvm innervägg kvar så verkar mina beräkningar stämma.
Lycka till!
jag räknade själv ut (från A-ritningarna)antal kvm yttervägg och innerväggar och angav dim till försäljaren + en sammanställning med mått över dörr och fönsteröppningar för balkarna. Nu valde murarna att göra vissa egna balkar så jag fick några över. Men dom överblivna var det bara att lämna tillbaka och få kreditfaktura på. Tänk på att lägga till någon/några extra pall för spill och ev felräkningar. Jag valde att ha lättbetong(200mm) även i innerväggarna. Har du bärande innerväggar låt en konstruktör titta på dimensioneringen. Hittills med ca 10 kvm innervägg kvar så verkar mina beräkningar stämma.
Lycka till!
Angående innertaket.
I vårat souteränghus hade vi också mellanbjälklaget i 60 cm breda lättbetongplank med 45graders avfasade kanter ca 1-1.5cm djupt men vi tyckte detta gav förmycket källar-känsla.
Spacklade igen det helt istället och det blev stor skillnad med helt släta innertak tycker vi. Inga sprickor (1.5 år sedan spacklingen nu) men då var huset 25 år gammalt så bjälklaget hade nog satt sig klart när vi flyttade in.
I vårat souteränghus hade vi också mellanbjälklaget i 60 cm breda lättbetongplank med 45graders avfasade kanter ca 1-1.5cm djupt men vi tyckte detta gav förmycket källar-känsla.
Spacklade igen det helt istället och det blev stor skillnad med helt släta innertak tycker vi. Inga sprickor (1.5 år sedan spacklingen nu) men då var huset 25 år gammalt så bjälklaget hade nog satt sig klart när vi flyttade in.
Vid de två första offerterna vi tog in bad säljarna om våra A-ritningar och "mängdade" (räknade ut antal m2, balkar, etc.) alltså åt oss.Ulrik74 skrev:
Innan vi var redo att beställa hann vi dock ändra en hel del i huset så jag såg till att lära mig mängda på egen hand och kunde därför ge bra underlag till leverantörerna vid offertförfrågan. Vid det laget hade jag ritat upp hela huset i Google Sketchup, vilket jag även använde för mängdningen.
Ett misstag jag gjorde - beroende på att jag inte riktigt hade koll på hur man murar lättbetong hus - var hur mycket sten som skulle gå åt i "övergången" mellan ytterväggar och yttertak. Man murar så att säga förbi takbalkarna och låter muren gå ända upp till råsponten. Har man 500 mm höga takbalkar går det åt en del block där
Tack och lov tjatde min sambo på mig att beställa lite extra istället för att beställa "exakt" så det gick att lösa utan akutbeställningar.