Har förra våren planterat 260 st 1,80 m höga thujor Smaragd, ca 120 m, runt en nybyggd tomt. Fick byta ut ca 70 st i höstas för att firman som planterade slarvade med vattningen vid planteringens början (de tog på sig misstaget och bytte ut).
Har i veckan gödslat och tänker sen lägga markduk och bark för att slippa ogräs. Skulle beställa pinjebark men läste att de förbrukar näring, vilket inte är bra och vill slippa gödsla ännu oftare.
Vet ni om det är bättre med oxidsvart flis? Eller har ni bättre förslag?
Har i veckan gödslat och tänker sen lägga markduk och bark för att slippa ogräs. Skulle beställa pinjebark men läste att de förbrukar näring, vilket inte är bra och vill slippa gödsla ännu oftare.
Vet ni om det är bättre med oxidsvart flis? Eller har ni bättre förslag?
![Svensk text om användning och fördelar med pinjebark i trädgården; rekommendationer för läggning och gödsling.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/676/676829-abebed3ac0cc7a304b5a1d39ca423ea1.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
![E-handelssida för Hasselfors trädgårdsprodukter, visar dekorationsflis, information om användning och fördelar.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/676/676830-4318b0b29cf4ea4472a569e3b11d3479.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Bästa svaret
Allt organiskt material bryts ner av insekter, maskar, småkryp, svampar och bakterier och omvandlas till jord som växtligheten ånyo kan tillgodogöra sig, det som kallas för kretslopp. Utan kretslopp skulle inget längre växa eftersom vi människor inte kan tillverka jord. Utan kretslopp skulle vi drunkna i avfall av döda djur och växter.
Denna process kräver en del energi (näring) men återförs så småningom till naturen.
Att sätta markduk över planteringen kan väl (gissningsvis) påverka processen så den saktar ner, jag vet att under markduken brukar jorden bli väldigt kompakt.
Vilken typ av täckbark du använder saknar betydelse men om du är orolig för näringsbrist kan du ju alltid tillsätta lite kväve.
Denna process kräver en del energi (näring) men återförs så småningom till naturen.
Att sätta markduk över planteringen kan väl (gissningsvis) påverka processen så den saktar ner, jag vet att under markduken brukar jorden bli väldigt kompakt.
Vilken typ av täckbark du använder saknar betydelse men om du är orolig för näringsbrist kan du ju alltid tillsätta lite kväve.
Vet du om täckbark eller flis är bäst för thujor?A Abies koreana skrev:Allt organiskt material bryts ner av insekter, maskar, småkryp, svampar och bakterier och omvandlas till jord som växtligheten ånyo kan tillgodogöra sig, det som kallas för kretslopp. Utan kretslopp skulle inget längre växa eftersom vi människor inte kan tillverka jord. Utan kretslopp skulle vi drunkna i avfall av döda djur och växter.
Denna process kräver en del energi (näring) men återförs så småningom till naturen.
Att sätta markduk över planteringen kan väl (gissningsvis) påverka processen så den saktar ner, jag vet att under markduken brukar jorden bli väldigt kompakt.
Vilken typ av täckbark du använder saknar betydelse men om du är orolig för näringsbrist kan du ju alltid tillsätta lite kväve.
Vet ej...
Mer egen erfarenhet av thuja är att de inte bryr sig så nämnvärt. Släng på måttligt med gödsel under barken/fliset om du är orolig, men ta det lugnt om de är nya. Själv har jag planerat några smaragd och där lade jag tidningar runt/mellan, sedan småskrot som gräsklipp mm och ovanpå det flis eller täckbark. Tänker att det bara ska vara några år, för sedan brukar thujor skugga och suga näringen ur jorden så att inget växer under dem. De jag har planterat har växt ingenting första året, en liten aning andra och sedan det tredje så verkar de sätta fart. Vi hade en rejält torr sommar andra året, så det kan ha inverkat (en dog och några fick lite torra fläckar).
Markduk är ett otyg! (Om man inte får tag på specialduk som är självförmultnande.) Tidningar är ok, de försvinner ganska snabbt. Det är främst de första åren ogräset trivs, därefter blir det tätt och mörkt om man sköter häcken.
Så du menar att det är bättre utan marktyg? Varför är den otyg?yonna skrev:
Tror inte att du behöver någon markduk, en tujahäck är så pass täta att inget gärna växer i dem. Har en rosbuske som visserligen trivs allt för bra men den står egentligen utanför och har sedan växt in i häcken men det är det ända liv som trivs i detta kompakta mörker.
Förr eller senare måste den bort. Då har den gått sönder, flagor fastnar i gräsklippare eller robot och orsakar maskinhaveri. Eller fastnar i krattan och blandas med löv och gräsklipp och multnar aldrig.A Alex Holmén skrev:
Idiotiskt av mig men för 12 år sedan jag la duk mellan mur och avenbokshäck och nu ligger jag där på alla fyra och rensar bort dukbitar som jag absolut inte vill ha in i komposten. Ett riktigt pillergöra under tiden jag väser fram så många fula ord jag kan komma på.
Nedbrytningen av täckmaterialet sker mestadels där det möter jorden och precis i det mötet kan kvävemängden tillfälligt minska. Det kan ha betydelse för odlingsresultatet för ettåriga grönsaker som sås från frön eller sätts som små plantor.
En häckplanta sätts betydligt djupare och det finns inget underlag för att täckning kan påverka buskarna negativt baserat på kvävebrist. I alla fall så länge materialet läggs på ytan.
Nackdelen med en väv är att de flesta ogräset i alla fall är fröburna dvs ogräset kommer ovanifrån . Rötterna på buskarna bör ha åtkomst till den näring som frigörs vid nedbrytningen av täcknaterialet och för att jorden ska må bra behöver också maskar mm kunna röra sig fritt upp och ner i jorden.
En häckplanta sätts betydligt djupare och det finns inget underlag för att täckning kan påverka buskarna negativt baserat på kvävebrist. I alla fall så länge materialet läggs på ytan.
Nackdelen med en väv är att de flesta ogräset i alla fall är fröburna dvs ogräset kommer ovanifrån . Rötterna på buskarna bör ha åtkomst till den näring som frigörs vid nedbrytningen av täcknaterialet och för att jorden ska må bra behöver också maskar mm kunna röra sig fritt upp och ner i jorden.