32 950 läst · 97 svar
33k läst
97 svar
Föruppvärmning/kylning via mark
Vi har byggt en växthus med en ackumulatortank under marken.polanders skrev:Är i start groparna med mitt nybygge. Funderar nu på att använda marken till att förvärma resp kyla inkommande luft. Tanken är att gräva ett hål ca 1.5 m och lägga dit ca 50 m slang där inkommande luft passeras genom. Pss fås en uppvärmning på vintern samt en kylning på sommaren.
Är det någon annan som har gjort detta eller har erfarenheter av detta. Bra eller dåligt.
Vill gärna höra er åsikt om det är lämpligt eller ej.
Tanken var lika stor som växthuset och fyllt med sand,som värmevxlare använde jag 32 mm plastslang.
Men systemet är ju inte baserad på att byta ut luft,men på att hålla jämttemperatur.
Men varför värmer du inte upp luften med frånluft?Billigare än grava ner slang.
Fjordell, jag tror att du har rätt i din tanke. Om man bygger ett oändligt långt rör på det sätt som du beskriver och låter två lika stora luftströmmar gå åt varsitt håll så tycker jag att man borde får 100% termisk verkningsgrad. Låter man luftströmmarna gå åt samma håll borde man få 50% termisk verkningsgrad.
Så nu var markventilationen inkopplad
den består av 5 st 6 m långa vägtrummor inköpta
på Rinkaby rör för 525 kr styck plus kopplingar och böjar totalpris ca 3000 kr
ventilationen ligger på ca 1 meters djup och mynnar ut i ett större rör som ligger i en slänt
uppförstoringen är gjord för att hastigheten på intagsluften skall vara lägre just här så att ej vatten och annat skall dras med i kanalen
kanalen ligger med ett fall på 1/100 från huset så att kondensvatten kan droppa ur den.
det hela skall betjänas av ett vr 700 från systemair.
huset kommer att bli ca 250 kvm ink källare
den består av 5 st 6 m långa vägtrummor inköpta
på Rinkaby rör för 525 kr styck plus kopplingar och böjar totalpris ca 3000 kr
ventilationen ligger på ca 1 meters djup och mynnar ut i ett större rör som ligger i en slänt
uppförstoringen är gjord för att hastigheten på intagsluften skall vara lägre just här så att ej vatten och annat skall dras med i kanalen
kanalen ligger med ett fall på 1/100 från huset så att kondensvatten kan droppa ur den.
det hela skall betjänas av ett vr 700 från systemair.
huset kommer att bli ca 250 kvm ink källare
Det känns som att du missade att läsa några sidor i tråden...Richardvw skrev:
Jag tror att alla som funderar på denna lösning kombinerar den med att värma upp med frånluft. Problemställningen handlar snarare om huruvida (som rubriken antyder) man kan förvärma luften innan värmeväxlaren för att få mindre temperaturdifferens på ny uteluft och frånluft utan högre kostnader än ett par tusenlappar för rör i mark.
En bonus kan bli att förkyla (kul ord) luft sommartid för att få in något kallare luft i huset än vad som skulle vara möjligt genom att bara plocka in otempererad varm utesommarluft.
Peo
Man bör nog ändå ha ett ftx aggregat innan man leder frånluften till det "dubbelmantlade" röret, Tror det blir stort spill till marken annars från den ingående luften..Fjordell skrev:
Ser man på perkele´s loggning av temen ___Värmeväxlar´n___ så är tilluften nu efter röret 0,14° o ut från vvx 8,6° så där finns det mer att ta..
Kyleffekten blir nog betydligt sämre, Man måste även ha möjlighet att leda frånluften direkt ut o inte via röret på sommaren..
Man borde även ha möjlighet att ta luften direkt utifrån till ftx utan att gå via röret vår o höst el nån motorstyrning (typ shunt) som tar där luften är varmast..
Ännu en variant vore att ha en typ av solarivent vid intaget, Antingen köra direkt till ftx el ner i röret i marken för då bör marken/röret bli mer uppvärmt på dagen o som man får igen på natten..
En dag som denna med strålande sol o -13° bör det ge en heldel då det är 0° på solsidan på huset, En solarivent model XL bör ge 30-40° ner i marken/in i huset en sådan här dag..
Vem blir först med denna variant då??
Tråden börjar bli ganska lång och jag har läst den i omgångar men tror inte jag sett den här frågan dyka upp:
Om man förvärmer luften från -20 till 0 grader innan den går in i FTX agregatet så känns det som man tjänat 20 grader och en massa energi. Men i en perfekt värld har man väll inte tjänat något alls?
Den perfekta kedjan ser ut så här:
Uteluft -20 -> värms i marken till 0 -> Vi Värmer den kalla (nollgradiga) luften till +20 med den 20 gradiga inomhusluften. -> 0 gradig luft skickas ut
Den likaledes perfekta kedjan utan markvärme ser ut så här:
Uteluft -20 -> Vi värmer den kalla luften till +20 med den 20 gradiga inomhusluften. -> -20 gradig luft skickas ut
Vad jag försöker säga är altså i en perfekt värld blir enda skillnaden att avluften bli 0 grader i stället för -20.
Om vi sätter in lite föluster i resonemanget för att få mer veklighetsnära ser det ut så här:
Den ICKE-perfekta kedjan ser ut så här:
Uteluft -20 -> värmer i marken till -5 -> Vi värmer den kalla (-5) luften till +15 med den 20 gradiga inomhusluften. -> 0 gradig luft skickas ut
Den ICKE-perfekta kedjan utan markvärme ser ut så här:
Uteluft -20 -> Värmer den kalla luften till 10 med den 20 gradiga inomhusluften. -> -10 gradig luft skickas ut
Kan detta stämma? Att vinsten bara blir 5 grader i stället för som man först upplever det 20grader? Och den vinsten kommer bara genom att vi har lite förluster här och där?
Jag säger inte att lösningen är dålig utan är själv intresserad av att byga något sådant men är mitt resonemang rätt blir det ju lite jobbigare att tjäna in extra, delar, arbete och eventuellt extra fläktar.
Mark kylan står absolut kvar som ett argument som håller men ur ren värmeenergisynpunkt vet jag inte om det ger något nämnvärt?
Motbevis emottages tacksamt![Glad :) :)]()
Om man förvärmer luften från -20 till 0 grader innan den går in i FTX agregatet så känns det som man tjänat 20 grader och en massa energi. Men i en perfekt värld har man väll inte tjänat något alls?
Den perfekta kedjan ser ut så här:
Uteluft -20 -> värms i marken till 0 -> Vi Värmer den kalla (nollgradiga) luften till +20 med den 20 gradiga inomhusluften. -> 0 gradig luft skickas ut
Den likaledes perfekta kedjan utan markvärme ser ut så här:
Uteluft -20 -> Vi värmer den kalla luften till +20 med den 20 gradiga inomhusluften. -> -20 gradig luft skickas ut
Vad jag försöker säga är altså i en perfekt värld blir enda skillnaden att avluften bli 0 grader i stället för -20.
Om vi sätter in lite föluster i resonemanget för att få mer veklighetsnära ser det ut så här:
Den ICKE-perfekta kedjan ser ut så här:
Uteluft -20 -> värmer i marken till -5 -> Vi värmer den kalla (-5) luften till +15 med den 20 gradiga inomhusluften. -> 0 gradig luft skickas ut
Den ICKE-perfekta kedjan utan markvärme ser ut så här:
Uteluft -20 -> Värmer den kalla luften till 10 med den 20 gradiga inomhusluften. -> -10 gradig luft skickas ut
Kan detta stämma? Att vinsten bara blir 5 grader i stället för som man först upplever det 20grader? Och den vinsten kommer bara genom att vi har lite förluster här och där?
Jag säger inte att lösningen är dålig utan är själv intresserad av att byga något sådant men är mitt resonemang rätt blir det ju lite jobbigare att tjäna in extra, delar, arbete och eventuellt extra fläktar.
Mark kylan står absolut kvar som ett argument som håller men ur ren värmeenergisynpunkt vet jag inte om det ger något nämnvärt?
Motbevis emottages tacksamt
TimPellet skrev:Tråden börjar bli ganska lång och jag har läst den i omgångar men tror inte jag sett den här frågan dyka upp:
Om man förvärmer luften från -20 till 0 grader innan den går in i FTX agregatet så känns det som man tjänat 20 grader och en massa energi. Men i en perfekt värld har man väll inte tjänat något alls?
Den perfekta kedjan ser ut så här:
Uteluft -20 -> värms i marken till 0 -> Vi Värmer den kalla (nollgradiga) luften till +20 med den 20 gradiga inomhusluften. -> 0 gradig luft skickas ut
Den likaledes perfekta kedjan utan markvärme ser ut så här:
Uteluft -20 -> Vi värmer den kalla luften till +20 med den 20 gradiga inomhusluften. -> -20 gradig luft skickas ut
Vad jag försöker säga är altså i en perfekt värld blir enda skillnaden att avluften bli 0 grader i stället för -20.
Om vi sätter in lite föluster i resonemanget för att få mer veklighetsnära ser det ut så här:
Den ICKE-perfekta kedjan ser ut så här:
Uteluft -20 -> värmer i marken till -5 -> Vi värmer den kalla (-5) luften till +15 med den 20 gradiga inomhusluften. -> 0 gradig luft skickas ut
Den ICKE-perfekta kedjan utan markvärme ser ut så här:
Uteluft -20 -> Värmer den kalla luften till 10 med den 20 gradiga inomhusluften. -> -10 gradig luft skickas ut
Kan detta stämma? Att vinsten bara blir 5 grader i stället för som man först upplever det 20grader? Och den vinsten kommer bara genom att vi har lite förluster här och där?
Jag säger inte att lösningen är dålig utan är själv intresserad av att byga något sådant men är mitt resonemang rätt blir det ju lite jobbigare att tjäna in extra, delar, arbete och eventuellt extra fläktar.
Mark kylan står absolut kvar som ett argument som håller men ur ren värmeenergisynpunkt vet jag inte om det ger något nämnvärt?
Motbevis emottages tacksamt![]()
Bra iakttagelse!
Svaret finns ovan i mitt svar till perkele, inlägg #73.
"...
Din apparat har en temperaturverkningsgrad på 84 % vid den lägsta fläkthastigheten så din tillufts temperatur kan då beräknas enligt Ttill=Tute+n(Tfrån-Tute) och med ex. (från din hemsida) Ttill=0,83+0,84(20,98-0,83)=17,8.
..."
För att ta dina exempelvärden så får vi
utan markrör:
Ttill=-20+0,84(20-(-20))=13,6
med markrör:
Ttill=0+0,84(20-0)=16,8
Skillnad 3,2 grader.
Fast utan markrör så tillkommer mer avfrostning. Sedan är ju frågan om aggregatet klarar den temperaturskillnaden dvs. om formeln för Ttill, likt den ovan, verkligen är linjär för det aggregatet och den temperaturskillnaden.
Betong skrev:Bra iakttagelse!
För att ta dina exempelvärden så får vi
utan markrör:
Ttill=-20+0,84(20-(-20))=13,6
med markrör:
Ttill=0+0,84(20-0)=16,8
Skillnad 3,2 grader.
Fast utan markrör så tillkommer mer avfrostning. Sedan är ju frågan om aggregatet klarar den temperaturskillnaden dvs. om formeln för Ttill, likt den ovan, verkligen är linjär för det aggregatet och den temperaturskillnaden.
Det där med avfrostning var ju intressant, där kan man förståss spara lite till, oftast kan man nog komma undan den helt. Frågan är hur mycket den kostar under året i normalfallet.
Men det blir ju tydligt med din formel. Ju sämre värmeväxlare man har ju mer tjänar man på markvärmningen. Sätter man in 50% efektivitet tjänar man tio grader om det är riktigt kallt ute.
Frågan so far kan kanske sammanfatts som
Man behöver:
Extra markrör -Några tusen plus jobb -Engångs
Extra fläkt -Ett par hundra per år för el och inköp
Bra manövrering (för att kunna välja om luften skll gå genom marken eller ej resp genom vvx eller ej) -Beror förståss på hur manuelt det skall vara. Några tusen extra???
Man får
Sommarkyla -Subjektivt värde
Slipper mycket avfrostningar, kanske alla. -Några hundra per år???
I snitt under 6 kalla månader 2??? grader varmare tilluft som då inte behöver värmas av ordinarie värmesystem. -Några tusen per år?
En riktigt listig konstuktion -Priceless
Kanske det finns någon som kan snygga upp siffrorna lite så vi får bort frågetecknen?
Tim
Tim, det är en intressant observation du gör. Jag har inget bra svar på din fundering men jag har ett litet inlägg i debatten.
När jag stöter på frågeställningar lika din brukar jag försöka dra de inblandade variablerna till sina extremer för att se hur systemet beter sig då. Om vi låter uteluften vara "väldigt kall" och frånluften "väldigt varm". Då krävs det en stor energiövergång från frånluften till tillluften. Denna sker i värmeväxlaren, och där har vi någon form av tröghet. Ju större energimängd som skall överföras, desto "bättre" måste växlaren vara. Med andra ord, ju större temperaturskillnad mellan uteluft och frånluft och/eller ju högre lufthastighet, desto sämre verkningsgrad.
När jag stöter på frågeställningar lika din brukar jag försöka dra de inblandade variablerna till sina extremer för att se hur systemet beter sig då. Om vi låter uteluften vara "väldigt kall" och frånluften "väldigt varm". Då krävs det en stor energiövergång från frånluften till tillluften. Denna sker i värmeväxlaren, och där har vi någon form av tröghet. Ju större energimängd som skall överföras, desto "bättre" måste växlaren vara. Med andra ord, ju större temperaturskillnad mellan uteluft och frånluft och/eller ju högre lufthastighet, desto sämre verkningsgrad.
Sen har vi ju den varma årstiden när man förkyler intagsluften .
Vill bara tala om att årslägsta för inkommande luft blev minus 4 grader. Det var under en natt då det var minus 26 utomhus. Någon elektrisk förvärming av luften har inte behövts, vilket var ett av målen med rören.
Om ni kollar på ___Värmeväxlar´n___ så syns det tydligt när jag öppnade spjället så att den inte återvinner luften.
Som jag tidigare i tråden har konstaterat, så kyls inte luften nämnvärt under sommarmånaderna. Skulle vara kul att veta hur djupt rören ska ligga för att det ska ge kyla på sommaren.
OT.
Har inte haft några problem att uppdatera sidan, sen jag gjorde ett smutt ftp-script i Python. :-D
Om ni kollar på ___Värmeväxlar´n___ så syns det tydligt när jag öppnade spjället så att den inte återvinner luften.
Som jag tidigare i tråden har konstaterat, så kyls inte luften nämnvärt under sommarmånaderna. Skulle vara kul att veta hur djupt rören ska ligga för att det ska ge kyla på sommaren.
OT.
Har inte haft några problem att uppdatera sidan, sen jag gjorde ett smutt ftp-script i Python. :-D