226 820 läst · 3 373 svar
227k läst
3,4k svar
På lördag börjar utfasningen av Ringhals 2
En googling bort ...K karlmb skrev:
ca 67 miljoner SEK / mil.
http://ecocom.se/wp-content/uploads/2018/01/Komplettering_Stackbo_Valbo.pdf
Och lägg till det markinlösen och allt annat strul med trilskande markägare.
Tack för det.Mikael_L skrev:
Svenska kraftnäts Rapport/530 ”Kostnadsutredning” visar
att nybyggnation av 400 kV-luftledning kostar mellan 5,7
och 7,7 MSEK/km i normala fall. "
Vi gräver fiber och vi kommer i värsta fall upp till 180.000 per km + material.
En km 400 kV markkabel kan väl knappast kosta mer än någon miljon?
Låter som att något inte stämmer här.
![tommib](/forum/data/avatars/s/150/150784.jpg?1497429999)
tommib![Premium Premiumikon: Hand](/forum/styles/main/premium/1.png)
Bergsfogde
· Stockholm
· 17 003 inlägg
tommib![Premium Premiumikon: Hand](/forum/styles/main/premium/1.png)
Bergsfogde
- Stockholm
- 17 003 inlägg
Tja, kabelreservatet är ganska mycket större för 400 kV. Detta är också luftledningar så motståndet mot dem lär vara kompakt på ett sätt det inte är mot nedgrävd fiber. Där är säkert åtminstone en del av kostnaden.
400kV markkabel är inget man lägger några längre sträckor. När jag jobbade på ABB HVC tillverkade vi en 420kV 1000mm2 kopparkabel, väger 18kg/m om jag minns rätt (har en bit liggandes här hemma). Per fasledare altså. Har för mig att vi fick på nästan en km på en trumma. Den skulle kapas i tre bitar a 300m. Att försöka dra miltals av sådan skulle vara en mardröm. Luftledning är mycket enklare.
/Andreas
/Andreas
![Magnus E K](/forum/data/avatars/s/158/158557.jpg?1646360561)
Magnus E K
Husägare
· Östergötland
· 3 311 inlägg
Magnus E K
Husägare
- Östergötland
- 3 311 inlägg
Pratar vi om nya kraftledningar som måste gå en annan väg eller om utökad kapacitet i befintliga nätet? Det känns som det borde vara billigare att bygga högre stolpar och hänga upp fler ledningar längs befintliga sträckningar. Eller finns det höjdbegränsningar för att inte störa flyget eller fåglarna?
Med tanke på ingenjörsmässigheten som så ofta kommer upp här skadar det inte att skatta hur en kabel beter sig vid 400 kV AC börja fundera i termer av kapacitans. Det funkar ju bra med HVDC om ändutrustningarna kommer igång som tänkt och kabelskarvarna är ok. Men i de fallen är det mer den icke professionella inköps/upphandlingen som felar då pga icke ingenjörsmässighet återigen.
Facit för kostnad 400 kV luftledning i nutid för lite längre sträcka kan ni söka för länkens delsträcka Hallsberg-Nässjö det är ju uppgift på gjort och färdigt jobb. Inga billiga anläggningar hur som och sen ska stationer till både nytt och upprustat även vid konventionell teknik.
Facit för kostnad 400 kV luftledning i nutid för lite längre sträcka kan ni söka för länkens delsträcka Hallsberg-Nässjö det är ju uppgift på gjort och färdigt jobb. Inga billiga anläggningar hur som och sen ska stationer till både nytt och upprustat även vid konventionell teknik.
OK, med man hänger väl inte en kabel som väger 18 kg/m? Det låter i mina ingenjörsöron som extremt tungt.E eal skrev:400kV markkabel är inget man lägger några längre sträckor. När jag jobbade på ABB HVC tillverkade vi en 420kV 1000mm2 kopparkabel, väger 18kg/m om jag minns rätt (har en bit liggandes här hemma). Per fasledare altså. Har för mig att vi fick på nästan en km på en trumma. Den skulle kapas i tre bitar a 300m. Att försöka dra miltals av sådan skulle vara en mardröm. Luftledning är mycket enklare.
/Andreas
Vilken kvadrat använder man nomalt till 400 kV kraftledningar?
Ja, säg att en markledning utförs med 3 separata markkablar (som inte väger 18 kg/m), i kanske 3 parallella schakt.
Vad skulle det kosta jfrt med minsta möjliga fiber schakt? 1 miljon per km?
Helt riktigt så är det dessutom säkert enklare att få marktillstånd om det inte är 30m höga stolpar och gator det handlar om så ersättning där lär ju bli mindre också.
Och varför inte HVDC, är det då vi kommer upp i 1000 mm2 kanske?
400 kV markkabel kan bli bortåt 10ggr så dyrt som luftledning på stolpar.K karlmb skrev:
Sen blir det mycket större förluster vid överföring, år efter år ...
Kapacitansen blir ett enormt problem, luftledning har sina ledare på det avstånd som balanserar kapacitans och induktans.
400kV markkabel dras bara så kort sträcka som möjligt, när det finns andra mycket större vinster att göra på att bli kvitt luftledningen.
I Uppsala grävdes 4,5 km 400kV ner som markkabel och frigjorde nästan 300.000 kvm mark, som kommer användas till 500- 1000 bostäder samt andra lokalytor för handel och kontor. Dvs markvärden för nära en miljard kronor, uppskattar jag det till.
Men det är ju som sagt när det finns starka skäl och andra vinster för markkabel, som det kan komma på fråga.
Här är en mycket bra länk som beskriver luftledning vs markförlagd 400kV
https://www.svk.se/natutveckling/utbyggnadsprocessen/teknik/
En markkabel kräver massa isolation, därav vikten. En luftledning nyttjar ju luften som isolator och blir mycket lättare.K karlmb skrev:
Kommer inte ihåg kapacitanssiffror på den markkabel, men när vi spänningsprovade den vid ca 600kV drog vi nog en 10-15A.
OT: Det var en rolig liten testanläggning vi hade. Kunde ge 625kV 35A kontinuerligt. När det blev rejäla genomslag i kablar trodde resten av fabriken att åskan gick. Vi gjorde djupa hål i betonggolv när vi fick överslag mot jord...
/Andreas
Produkter som diskuteras: "spänningsprovade"
![](https://cdn.shopify.com/s/files/1/0424/7398/0064/products/spanningsprovare2_180x.jpg?v=1657802417)
Spänningsmätare
Spänningsmätare, även kända som spänningsprovare, är verktyg som används för att fastställa om en elektrisk krets är "live", det vill säga om den har spänning. De kan användas för att testa allt från hushållsuttag till
Läs mer
Du kan ju som överslag bara se till vad du behöver för överföring 1000 MW vid 400 kV med en ansatt rent resistiv förlust lite likt vad vi leker med här på BH för någon 6 mm2 huvudledning. Sen får du gå vidare med problemen kring glimning, koronaförluster och då hänga fasen i duplex, triplex, kvadruplex för att komma från det dvs area utan direkt nytta i elöverföring. Välja någon lämplig mekanisk ansats också för stolpar, isolatorer osv med vettig livslängd och tillgänglighet.K karlmb skrev:OK, med man hänger väl inte en kabel som väger 18 kg/m? Det låter i mina ingenjörsöron som extremt tungt.
Vilken kvadrat använder man nomalt till 400 kV kraftledningar?
Ja, säg att en markledning utförs med 3 separata markkablar (som inte väger 18 kg/m), i kanske 3 parallella schakt.
Vad skulle det kosta jfrt med minsta möjliga fiber schakt? 1 miljon per km?
Helt riktigt så är det dessutom säkert enklare att få marktillstånd om det inte är 30m höga stolpar och gator det handlar om så ersättning där lär ju bli mindre också.
Och varför inte HVDC, är det då vi kommer upp i 1000 mm2 kanske?
Dvs precis lika enkelt och grovhugget som övrigt i tråden med FJV, olika kraftverkstyper och dina mer "magiska" lådor, en grundläggande övning ingen öht ingenjörsmässig person skulle tveka en sekund över. Sen ta till sig av resultaten, fundera och inte drömma för mycket utanför sedvanliga både enkelt tekniska och mer ev abstrakta fysikaliska begränsningar.
Som skrevs här tidigare vore det givetvis en välgärning om fler kom in på banan och försökte använda lite enkla metoder var och en efter sin nivå, kunskap, intresse osv för att bedöma i många såna här "svåra" samhällsproblem som är långt från enbart tekniska. Men det är som jag ser det den yttersta av utopier när man dagligen stöter på individer förment kompetenta som inte lyckas speciellt väl ens i sitt eget område trots all investering som gjorts i deras utbildning mm. Hur ska det inte då se ut i medel för alla som inte ens har sån inriktning och där ligger ju det stora flertalet, kanske lyckat som valboskap om inte annat.
Efter 80km högspänningsjordkabel är den kapacitiva reaktiva effektens belastning så stor att man inte får igenom någon aktiv effekt alls. (Jag har inte räknat, bara läst det på nätet).
Efter tex 700m så behövs en kabelskarv som kan kosta lika mycket som 400kV kabeln för sträckan.
Jag försökte övertyga en SVK-ingenjör att det skulle vara bra med lite markkabel med kapacitiv reaktiv effekt för att kompensera för induktansen i luftledningen, men han lät inte sig övertalas. Inte ens en kort bit förbi vår dåvarande fastighet var någon bra idé...
(När jag studerade var det induktans i långa luftledningar så vitt jag kan minnas).
Pga sämre tillförlitlighet så ville de ha dubbla kablar och så ställverk i ändarna samt ev kompensationsstationer. Dessa kan behövas var 20-40km, tar stor plats och är oprövad teknik.
Det tar längre tid att felsöka och laga (leverantörsspecifika) jordkablar.
https://www.svk.se/natutveckling/utbyggnadsprocessen/teknik/
HVDC är väl bra på att överföra en viss mängd energi från punkt A till B men omformarstationerna lastreglerar för långsamt så de kan inte ersätta en 400kV luftledning som behövs för stabilitet i stamnätet.
Svängmassan går förlorad.
Sen tillkommer kostnaden (några miljarder?) för omformarstationerna också.
Efter tex 700m så behövs en kabelskarv som kan kosta lika mycket som 400kV kabeln för sträckan.
Jag försökte övertyga en SVK-ingenjör att det skulle vara bra med lite markkabel med kapacitiv reaktiv effekt för att kompensera för induktansen i luftledningen, men han lät inte sig övertalas. Inte ens en kort bit förbi vår dåvarande fastighet var någon bra idé...
Pga sämre tillförlitlighet så ville de ha dubbla kablar och så ställverk i ändarna samt ev kompensationsstationer. Dessa kan behövas var 20-40km, tar stor plats och är oprövad teknik.
Det tar längre tid att felsöka och laga (leverantörsspecifika) jordkablar.
https://www.svk.se/natutveckling/utbyggnadsprocessen/teknik/
HVDC är väl bra på att överföra en viss mängd energi från punkt A till B men omformarstationerna lastreglerar för långsamt så de kan inte ersätta en 400kV luftledning som behövs för stabilitet i stamnätet.
Svängmassan går förlorad.
Sen tillkommer kostnaden (några miljarder?) för omformarstationerna också.
Kan du inte bara svara på vilken kvadrat man använder i luftledningar? Och vad den väger.GK100 skrev:
Du kan ju som överslag bara se till vad du behöver för överföring 1000 MW vid 400 kV med en ansatt rent resistiv förlust lite likt vad vi leker med här på BH för någon 6 mm2 huvudledning. Sen får du gå vidare med problemen kring glimning, koronaförluster och då hänga fasen i duplex, triplex, kvadruplex för att komma från det dvs area utan direkt nytta i elöverföring. Välja någon lämplig mekanisk ansats också för stolpar, isolatorer osv med vettig livslängd och tillgänglighet.
Dvs precis lika enkelt och grovhugget som övrigt i tråden med FJV, olika kraftverkstyper och dina mer "magiska" lådor, en grundläggande övning ingen öht ingenjörsmässig person skulle tveka en sekund över. Sen ta till sig av resultaten, fundera och inte drömma för mycket utanför sedvanliga både enkelt tekniska och mer ev abstrakta fysikaliska begränsningar.
Som skrevs här tidigare vore det givetvis en välgärning om fler kom in på banan och försökte använda lite enkla metoder var och en efter sin nivå, kunskap, intresse osv för att bedöma i många såna här "svåra" samhällsproblem som är långt från enbart tekniska. Men det är som jag ser det den yttersta av utopier när man dagligen stöter på individer förment kompetenta som inte lyckas speciellt väl ens i sitt eget område trots all investering som gjorts i deras utbildning mm. Hur ska det inte då se ut i medel för alla som inte ens har sån inriktning och där ligger ju det stora flertalet, kanske lyckat som valboskap om inte annat.
OK förstås väger isolationen. Men kan vi bygga järnväg med maskiner så är det väl inte omöjligt att hantera kablar som väger 18 kg/m?E eal skrev:En markkabel kräver massa isolation, därav vikten. En luftledning nyttjar ju luften som isolator och blir mycket lättare.
Kommer inte ihåg kapacitanssiffror på den markkabel, men när vi spänningsprovade den vid ca 600kV drog vi nog en 10-15A.
OT: Det var en rolig liten testanläggning vi hade. Kunde ge 625kV 35A kontinuerligt. När det blev rejäla genomslag i kablar trodde resten av fabriken att åskan gick. Vi gjorde djupa hål i betonggolv när vi fick överslag mot jord...
/Andreas
OK.Mikael_L skrev:
400 kV markkabel kan bli bortåt 10ggr så dyrt som luftledning på stolpar.
Sen blir det mycket större förluster vid överföring, år efter år ...
Kapacitansen blir ett enormt problem, luftledning har sina ledare på det avstånd som balanserar kapacitans och induktans.
400kV markkabel dras bara så kort sträcka som möjligt, när det finns andra mycket större vinster att göra på att bli kvitt luftledningen.
I Uppsala grävdes 4,5 km 400kV ner som markkabel och frigjorde nästan 300.000 kvm mark, som kommer användas till 500- 1000 bostäder samt andra lokalytor för handel och kontor. Dvs markvärden för nära en miljard kronor, uppskattar jag det till.
Men det är ju som sagt när det finns starka skäl och andra vinster för markkabel, som det kan komma på fråga.
Här är en mycket bra länk som beskriver luftledning vs markförlagd 400kV
[länk]
![tommib](/forum/data/avatars/s/150/150784.jpg?1497429999)
tommib![Premium Premiumikon: Hand](/forum/styles/main/premium/1.png)
Bergsfogde
· Stockholm
· 17 003 inlägg
tommib![Premium Premiumikon: Hand](/forum/styles/main/premium/1.png)
Bergsfogde
- Stockholm
- 17 003 inlägg
Googlade lite och fick fram massa tabeller. Jag går inte i god för någon av dem men det här är ett exempel.
![main-qimg-b6903a607ff162b5b461e8894a9804d7-c main-qimg-b6903a607ff162b5b461e8894a9804d7-c](/forum/proxy.php?image=https%3A%2F%2Fqph.fs.quoracdn.net%2Fmain-qimg-b6903a607ff162b5b461e8894a9804d7-c&hash=d6c81d6cd2ee5dd0314da637f86ba5bf)
Jag vet inte alls hur högt man vill köra kablarna i temp men 75 grader känns inte orimligt. Då klämmer man igenom 0,85 kA genom en kabel som är 31,7 mm i diameter. Den väger då 1781 kg per kilometer kabel. Stamnätet lär utgöras av bitigare kablar än så.
Räknade för övrigt på GK100s exempel ovan och med 1000 MW och 400 kV så får jag det till 2,5 kA ström. Då har jag inte räknat på några som helst förluster, resistiva eller andra (långt över mitt huvud). Så ja, bitigare kablar.
Varför är det egentligen relevant? För att du undrar hur jävligt det blir att bygga ut stamnätet?
Jag vet inte alls hur högt man vill köra kablarna i temp men 75 grader känns inte orimligt. Då klämmer man igenom 0,85 kA genom en kabel som är 31,7 mm i diameter. Den väger då 1781 kg per kilometer kabel. Stamnätet lär utgöras av bitigare kablar än så.
Räknade för övrigt på GK100s exempel ovan och med 1000 MW och 400 kV så får jag det till 2,5 kA ström. Då har jag inte räknat på några som helst förluster, resistiva eller andra (långt över mitt huvud). Så ja, bitigare kablar.
Varför är det egentligen relevant? För att du undrar hur jävligt det blir att bygga ut stamnätet?