147 291 läst · 1 557 svar
147k läst
1,6k svar
Zaptec eller Easee som andra laddbox?
Jag kan ju bara passa på och nämna några saker (kanske bra för dig att ha koll på!)M Martin Lundmark skrev:
Det hette SEMKO
Det är främst lågspänningsdirektivet vi har att följa här
"China export" är bara en modern vandringsmyt
Det där är ju lätt att räkna på, och inse att du har mätt fel, helt enkelt.M Martin Lundmark skrev:I ett vägguttag kopplat efter en elcentral ca 15 m kabelväg från elmätaren (överlämningspunkten) hemma i min bostad har jag mätt upp en kortslutningsström (fas nolla) på ca 1 kA.
Ansluter jag en laddningsbox i direkt anslutning till överlämningspunkten så är kortslutningsströmmen naturligtvis högre, eftersom det finns både färre ledningar och säkringar på vägen, uppskattningsvis 2–3 kA. Ännu högre vid trefasig kortslutning.
De 15 meter ledning har en resistans på 360mohm vilket kopplat direkt på den största bamsetransformator man kan hitta (så vi estimerar att den har 0ohm i lindningsimpedans) kommer max kunna ge en kortslutningsström på 639A
Men i övrigt håller jag väl med, man dimensionerar ju typiskt aldrig med vare sig mer eller mindre än 6kA i komponenterna i bostadshus, då det knappt finns att få tag på komponenter med lägre kortslutningstålighet, och det i sådana här miljöer aldrig kommer bli högre kortslutningsströmmar än 2-3 kA
Men vad det sen ska betyda för ansluten utrustning till den fasta elinstallationen undrar jag lite hur du tänker?
Hur ser du på mobiltelefonladdaren, mikrovågsugnen, ringledningstrafon, tvättmaskinen, cirkulationspumpen osv. Ska alla vara designade för att för en kortslutningstålighet på minst 3kA?
Jag tror nog att ditt liv är ganska besvärligt - beklagar ...
Jag tolkar specen som att den gäller både 1.8 och 2.3 mm varianten, även om det inte är helt tydligt. Man uppger t.ex. olika ”life expectancy” för de olika varianterna.Bo.Siltberg skrev:
Det är en relevant fråga. Den spec du länkar till verkar inte vara rätt då det står att det finns en 2.3 mm-variant på reläet. Så det som sitter i laddstationen är kanske sämre.
Å andra sidan har det klarat normkravet, att det kan bryta 500 A åtminstone en gång... Men detta krav beror på vilken standard man tittar i så det kan skilja. Jag har inte studerat detaljerna.
Det deras reläer verkar ju lite klena. Jag efterlyser en djupare analys här att få ett bättre svar på hur farlig Easee laddstation är.
Andra tabellen på sida 2, artikelnummer med suffix (200) har 2,3 mm brytavstånd.E ErikAdolfsson skrev:
Det finns även ett tilläg GW för EN 60335-1, en säkerhetsstandard för apparater för hushåll.
På tal om de där reläerna noterade jag en lite fascinerande grej: Stiften som används för att löda in reläkontakterna till kretskortet har tvärsnittet 0,8 x 1,5mm, alltså tvärsnittsarea 1,2mm2, för 35A kontinuerligt.blackarrow skrev:
Jämför det med kabelarea på 6mm2 (32A) eller 10mm2 som man brukar ha för den strömstyrkan.
Hur stor anläggningsyta är det i en Wago-klämma med en 4mm2 EK? Det är väl en platt yta på ena sidan och ett par fjädrande bleck som likt en knivspets nyper fast kopparledaren på andra sidan.H H.M.K. skrev:På tal om de där reläerna noterade jag en lite fascinerande grej: Stiften som används för att löda in reläkontakterna till kretskortet har tvärsnittet 0,8 x 1,5mm, alltså tvärsnittsarea 1,2mm2, för 35A kontinuerligt.
Jämför det med kabelarea på 6mm2 (32A) eller 10mm2 som man brukar ha för den strömstyrkan.
Wago 221, Tekniska data:
0,2-4mm²
450V/4kV, 32A
Jag är orolig över dessa ”innovativa” uttag som har samma överspänningskrav (klass III) som ladduttaget enligt EN60644-1 eftersom de är fast anslutna till elcentralen. (Ju närmre huset inkommande matning, desto högre tålighet mot höga spänningspulser krävs).
Klarar de 7000V puls på USB portens kontaktstift?
![Två vägguttag av märkena Schneider och Elko, med USB-portar, produktbilder och priser i svenska kronor.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/668/668911-bb530399ba217e2e516df4a79f211c05.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Edit: ESV nämner EN60644-1 som en övergripande standard. 7000V förekommer inte i denna standard (hittade tabellerna från den på nätet).
Man kan ju spekulera i om det var en öppning för annan tolkning (val av standard man följer) eller om de kikat på kretskorten och hittat fler problem med isolationsavstånd.
Redigerat:
Om vi antar att JFB-lösningen som Easee använt inte är ok men att vi kompletterar med en extern JFB så är väl det problemet löst? Isolation mot piloten kan vara lätt eller omöjlig att fixa (omarbeta) beroende av var överslaget sker. Är det i kretskortet blir det svårt. Är det på ytan eller i luften så finns godkända isolationslack eller gel.
EMC problemet uppstår, vad jag förstått, enbart under installation. En installerad produkt skulle då inte ge problem.
Tillkommer uppdatering av försäkran samt installationsanvisningar.
Ingen helt omöjlig uppgift att lösa, men ganska kostsam.
EMC problemet uppstår, vad jag förstått, enbart under installation. En installerad produkt skulle då inte ge problem.
Tillkommer uppdatering av försäkran samt installationsanvisningar.
Ingen helt omöjlig uppgift att lösa, men ganska kostsam.
Kan själv!
· Trelleborg
· 15 589 inlägg
Någon får gärna rätta mig om jag är på cykeltur, men det är två olika problem.H H.M.K. skrev:Det är lite intressant att i databladet för det där fina dyra panasonicreläet med 3mm kontaktgap så anges spänningståligheten över öppna kontakter till 2000Vrms i 1 minut, medan för det billiga sopreläet som du anger typbeteckningen på så anges 3500Vrms i 1 minut över öppna kontakter.. Det är ju 75% högre spänning..
Men jag förstår att det är millimetermåttet som är angivet i standarden, inte om spänningståligheten över öppna kontakter är minst motsvarande det som anges för Panasonicreläet..
Avståndet kan säkert handla om att relät ska kunna bryta strömmen vid en kortslutning i kombination med att eventuell ljusbåge ska släckas.
Isolationsspänningen är ju som du skrev vid öppna reläkontakter och hanterar istället en överspänning.
...lilytwig skrev:
Det kan visa sig bli mycket billigare att konstruera om Chargeberryn och tillverka 700.000 st och skicka till alla kunder, än att skicka ut 700.000 st jordfelsbrytare till elektriker som sen får betalt att koppla in dem.
Men det förutsätter ju dock att det går (finns plats) att konstruera om chargeberryn.
Jo absolut, det finns egentligen tre möjligheter. Att åtgärda i fält, ta tillbaka och bygga om, eller ta tillbaka och skrota.Mikael_L skrev:
...
Det kan visa sig bli mycket billigare att konstruera om Chargeberryn och tillverka 700.000 st och skicka till alla kunder, än att skicka ut 700.000 st jordfelsbrytare till elektriker som sen får betalt att koppla in dem.
Men det förutsätter ju dock att det går (finns plats) att konstruera om chargeberryn.
Snyggast är ju att bygga nya (kanske minst kostsamt också), men det kan ta tid. Bara att handla upp några hundra tusen komponentsatser på en bristmarknad är en utmaning. Betänk att för vissa komponenter är ledtider mer än 52W.
Medlem
· Uppland
· 1 633 inlägg
De ska väl bara klara överspänning från nätet. Om du gör isolationsprovet på USB-kontakten så kommer den såklart att fallera, men det är ju inget krav heller.
Den lilla kretsen som styr omvandlaren i USB-laddare brukar inte tåla så höga spänningar. Som exempel tål den här bara 725V på nätet innan den riskerar att gå sönder:
https://www.power.com/products/linkswitch/linkswitch-3
Personsäkerheten in form av att den isolerar elnätet från USB-uttaget hänger mycket på hur kretskortet är utformat och i sista hand isoleringen i transformatorn. En liten ytmonterad trafo klarar inte så väldigt höga spänningar. Till exempel klarar dessa trafos gjorda för USB-laddare och liknande högst 4000 volt växelström i en minut:
https://www.we-online.com/en/components/products/WE-UOST#/articles/WE-UOST-EE16-8-5
Jag tror inte en sådan är godkänd i eluttag eller i laddboxar. Å andra sidan kostar de inte heller 99kr i butik så pengar finns till riktiga komponenter.
Den lilla kretsen som styr omvandlaren i USB-laddare brukar inte tåla så höga spänningar. Som exempel tål den här bara 725V på nätet innan den riskerar att gå sönder:
https://www.power.com/products/linkswitch/linkswitch-3
Personsäkerheten in form av att den isolerar elnätet från USB-uttaget hänger mycket på hur kretskortet är utformat och i sista hand isoleringen i transformatorn. En liten ytmonterad trafo klarar inte så väldigt höga spänningar. Till exempel klarar dessa trafos gjorda för USB-laddare och liknande högst 4000 volt växelström i en minut:
https://www.we-online.com/en/components/products/WE-UOST#/articles/WE-UOST-EE16-8-5
Jag tror inte en sådan är godkänd i eluttag eller i laddboxar. Å andra sidan kostar de inte heller 99kr i butik så pengar finns till riktiga komponenter.
Med tanke på volymen som boxen har så går det ju där att få in både separat DIN JFB, DIN kontaktor och elektronik om man börjar om från början. Så det är ju inte omöjligt. Jag bygger ju mina laddboxar på det viset. Men trångt lär det bli.Mikael_L skrev:
...
Det kan visa sig bli mycket billigare att konstruera om Chargeberryn och tillverka 700.000 st och skicka till alla kunder, än att skicka ut 700.000 st jordfelsbrytare till elektriker som sen får betalt att koppla in dem.
Men det förutsätter ju dock att det går (finns plats) att konstruera om chargeberryn.
Min en box är byggd i en vanlig kapsling för en JFB (den är enfas). Min andra som strax är klar är bygd i en avlång låda som jag gömmer inne i en lamppollare. Den är trefas. I den senare har jag separata standardkomponenter för de flesta funktioner, men trots det så får jag in den i en låda som är 90x90x300. Själva uttaget har jag dock utanför lådan. Jag har alltså mindre dimensioner för mina standardkomponenter än vad deras låda har (även om jag räknar bort ladduttaget).
Edit: jag insåg att jag nog måste förtydliga mig, jag har idag separat JFB i trefasladdaren men jag skulle få plats med separat JFB om jag byggde in fler saker på kretskortet (exempelvis styrreläerna, inte kontaktorera som jag har separata och spänningsomvandlingen). Det stora problemet med inbyggd JFB är dock att få den testat och återställningbar utan att behöva öppna lådan, vilket skapar andra problem då det inte kan accepteras elsäkerhhetsmässigt. Men med en inre kapsling också så bör det gå.
Redigerat:
Medlem
· Västernorrland
· 615 inlägg
Framförallt är det en förutsägbar kostnad, dvs det går att beräkna produktionskostnad, distribution etc. Detta förutsätter väl dock att det anses "ok" av alla parter att slutkund själv monterar Chargeberryn. Annars har man åter en installationskostnad. Jag tror inte man kan kräva att kund ska montera ny Chargeberry. Men då detta är så enkelt kan man ju tänka sig att Easee skulle ge ett standardbelopp för montering.Mikael_L skrev:
...
Det kan visa sig bli mycket billigare att konstruera om Chargeberryn och tillverka 700.000 st och skicka till alla kunder, än att skicka ut 700.000 st jordfelsbrytare till elektriker som sen får betalt att koppla in dem.
Men det förutsätter ju dock att det går (finns plats) att konstruera om chargeberryn.
När det gäller installation av extern JFB ser jag det som totalt uteslutet, vilka JFB ska användas, Hager eller Rogy? Vilka tim-priser kan Easee stå för? Hur gör man om det inte finns plats i kunds/förenings elcentral och denna måste byggas om, ska Easee stå för det? Det är för många variabler och lär bli ofantligt dyrt i slutändan.