21 490 läst · 237 svar
21k läst
237 svar
Sverigehuset!
Nu gör du det väldigt enkelt för dig.P paralun skrev:
Hur tänker du dig att det ska byggas inom detaljplanerat område, utan regelverk eller utredningar?
Det är ju inte endast husen som ska byggas, utan det ska också till fungerande infrastruktur i form av vägar, VA, el och säkerställa att husen inte byggs i område med rasrisk etc.
Att delar av tillgänglighetsreglerna för en-tvåfamiljshus går lite väl långt, och är en sak som kanske skulle kunna gå att ruckas på, men för flerfamiljshus i flera våningar, så är det faktiskt bra med en hiss t.ex.
I utomplansområden, så är det mest VA och strandskyddsregler som ställer till det om/när någon vill bygga.
Riksdagsledamot Sverigedemokraterna
· 55 inlägg
Nej. Det bör vara ett begränsat antal. Vi har tagit fram ett men det är troligt att det kan bli flera. Dock inte obegränsat i antal och definitivt inte obegränsat i utförande. Föregångarna är bl.a. Per-Albin Torpen som fanns i tre olika utförande. Soldattorpen var de första typhusen i Sverige och även de var ganska specifika utifrån hur de fick se ut. Så nej, definitivt inte "alla möjliga former och färger".S Stuff skrev:Fast då känns det som att det egentligen inte är en specifik husmodell som är grundfrågan här. ALLA husleverantörer skulle ju ta fram hus i alla möjliga former och färger och som "typgodkänns" mot Boverkets krav.
Det ni egengligen verkar vilja åstadkomma är att helt strypa kommunernas möjlighet/frihet att utforma detaljplaner (?)
Det där med 4 m från tomtgräns är inte så enkelt, eller svårt.L lat skrev:Jo, men om du her en befintlig tomt (dvs inte 30ha mark där du ska bygga ett nytt bostadshus 300m ifrån befintligt) med bostadshus på landet så görs det normalt inga miljöutredningar om det inte inbegriper toalettavlopp.
När jag byggde till senaste huset så var beskedet ifrån kommunen, "så länge du inte sätter in en vattentoalett och inte bygger till huset så mycket att det dominerar på tomten, så har vi inga synpunkter".
Kan inte vara mycket enklare.
jag ska dock bygga garage/carport om några år och då måste jag fråga grannen vars bostadshus ligger ~4km härifrån eftersom garaget/carport kommer ligga ~4m ifrån tomtgränsen. Deras "tomt" är ~2.000ha.
Skilj mellan "tomtgräns" och "fastighetsgräns".
Tomten är där bostaden finns, men även fastighetsgränsen har betydelse.
Att bygga, och göra en gränsbestämning om man vill bygga nära en fastighetsgräns är ju bara bra för framtiden, och kommande ägare, så att inga tvister behöver uppstå i framtiden.
Det kan ju faktiskt finnas anläggningar nära fastighetsgränsen, som fastighetsägaren behöver skydda.
Diken, dräneringar eller brukningsvägar ska inte skadas av någon annans byggnation. Korrekt hantering av dagvatten från en byggnad spelar också roll. Riskerar avvattningen att från carporten att skapa blöt mark t.ex.?
Allt handlar inte om "se en ny byggnad från mitt fönster/utsikten blir förstörd".
Nej det tror jag inte och när en bygglovsavgift för en carport eller plank hamnar på 10000:- så får man nog tänka om. När byggandet nu går ner så endera får man skjuta till skattepengar eller så får man förenkla hela systemet.S skogaliten skrev:Nu gör du det väldigt enkelt för dig.
Hur tänker du dig att det ska byggas inom detaljplanerat område, utan regelverk eller utredningar?
Det är ju inte endast husen som ska byggas, utan det ska också till fungerande infrastruktur i form av vägar, VA, el och säkerställa att husen inte byggs i område med rasrisk etc.
Att delar av tillgänglighetsreglerna för en-tvåfamiljshus går lite väl långt, och är en sak som kanske skulle kunna gå att ruckas på, men för flerfamiljshus i flera våningar, så är det faktiskt bra med en hiss t.ex.
I utomplansområden, så är det mest VA och strandskyddsregler som ställer till det om/när någon vill bygga.
Jag ser inget skäl till en detaljstyrning på kommunal nivå.
Du ser tydligen endast "din egen carport" utan att ha helikopterperspektiv.P paralun skrev:
Och är det egentligen avgiften som du störs av, eller att det finns diverse former av byggregler?
Det som ofta är så besvärligt med äganderätt vad avser fast egendom, är att det en gör på sin mark/tom/fastighet kan störa eller åsamka skada på grannars egendom eller på gemensam egendom- infrastruktur.
Att tycka att bygglovsavgifterna är onödigt höga eller felutformade, är en fråga som med fördel kan drivas gentemot kommunens politiker.
Jag störs av en i mitt tycke helt överdriven kommunal byråkrati som inte behövs i framtiden.S skogaliten skrev:Du ser tydligen endast "din egen carport" utan att ha helikopterperspektiv.
Och är det egentligen avgiften som du störs av, eller att det finns diverse former av byggregler?
Det som ofta är så besvärligt med äganderätt vad avser fast egendom, är att det en gör på sin mark/tom/fastighet kan störa eller åsamka skada på grannars egendom eller på gemensam egendom- infrastruktur.
Att tycka att bygglovsavgifterna är onödigt höga eller felutformade, är en fråga som med fördel kan drivas gentemot kommunens politiker.
Sen löser det nog sig självt om ingen har råd med att betala dyra bygglov pga dyr kommunal byråkrati.
Dags för reformer och nytänkade.
Mitt problem med Sverigehuset är att SD vill styra utseendet till ett av SD-godkänt utseende som passar i ett SD vild av vad som är svensk.
Idén med ett typgodkännande där man garanterar att huset uppfyller alla tekniska och tillgänglighetskrav är en bra idé, även om jag undrar hur stort problemet är i praktiken.
Idén med ett typgodkännande där man garanterar att huset uppfyller alla tekniska och tillgänglighetskrav är en bra idé, även om jag undrar hur stort problemet är i praktiken.
Planstridighet är du dock ett betydligt vidare begrepp än att "marken är godkänd för hus", och ditt argument om att ett typhus ska få byggas om något hus för boende får byggas på platsen enbart med prövning mot ÖP är ju intressant. Bland annat eftersom en översiktsplan inte juridiskt reglerar var hus får byggas.Mikael Eskilandersson skrev:
Själva grejen med typgodkända hus är att de inte ska prövas lokalt i 290 olika kommuner mot tusentals olika detaljplaner. Om de däremot behöver någon form av prövning mot ÖP för området eller vilka undantag en kommun har rätt att göra, återstår att utreda. Vissa områden bör kunna undantas från byggnation av vissa hus. I de länder som har nationellt typgodkända hus så finns alltid undantag för när de inte får byggas trots nationellt typgodkännande. Huvudregeln med typgodkända hus bör dock alltid vara att de ska få byggas, om något hus för boende får byggas på platsen.
Som @Stuff skriver här ovan så har ju typhuset som sådant ingen större relevans i sammanhanget. Med en sådan reglering så kan man ju lika gärna låta det vara möjligt att bygga vilket hus som helst utan prövning mot detaljplan? Eller att ta bort detaljplanen och låta allt bli enskilda bygglovprövningar?
Själva utformningen av ett enskilt hus är en mikroskopiskt liten del av detaljplaneläggning. Ifall det ska vara vara platta tak eller träfasader är på det stora hela sak samma. Det som är relevanta frågor som uppkommer i ditt påstående att typhus ska få byggas utan att prövas mot detaljplan är mer exempelvis:
- Ska typhus få placeras på u-områden? Mark som i detaljplan reserverats för underjordiska ledningar?
- Ska typhus få andra typer av markreservat?
- Ska typhus få placeras utan hänsyn till detaljplanens regleringar av var bebyggelse kan placeras avseende buller?
- Ska typhus få placeras på mark som i detaljplan bedömts inte vara lämplig för byggnader på grund av för dåliga geotekniska förhållanden?
- Ska typhus få placeras på mark som i detaljplan bedömts inte vara lämplig för byggnader på grund av att den riskerar svämmas över eller som enligt detaljplan inte får hårdgöras?
Med mera med mera.
You said it! Definitivt inte "alla möjliga former och färger"Mikael Eskilandersson skrev:
Nej. Det bör vara ett begränsat antal. Vi har tagit fram ett men det är troligt att det kan bli flera. Dock inte obegränsat i antal och definitivt inte obegränsat i utförande. Föregångarna är bl.a. Per-Albin Torpen som fanns i tre olika utförande. Soldattorpen var de första typhusen i Sverige och även de var ganska specifika utifrån hur de fick se ut. Så nej, definitivt inte "alla möjliga former och färger".
Helt i linje med SDs politik
Mikael,Mikael Eskilandersson skrev:
Nej. Det bör vara ett begränsat antal. Vi har tagit fram ett men det är troligt att det kan bli flera. Dock inte obegränsat i antal och definitivt inte obegränsat i utförande. Föregångarna är bl.a. Per-Albin Torpen som fanns i tre olika utförande. Soldattorpen var de första typhusen i Sverige och även de var ganska specifika utifrån hur de fick se ut. Så nej, definitivt inte "alla möjliga former och färger".
jag förstår inte riktigt vad du/ni anser att problemet är?
Om du väljer att bygga ett "kataloghus" ifrån vilken svensk hustillverkare som helst, så tror jag inte problemet är att byggnadsnämnden inte godkänner huset (så länge det uppfyller BBR, vilket jag gissar att alla "kataloghus" gör).
Problemet ligger väl i att hitta en tomt?
Att hitta en tomt runt våra största städer kan vara en utmaning....
Och nästa problem när du hittat en tomt är ev protester ifrån grannarna.
Ska ni lösa ett problem, ägna er då åt stadsplanering på den högre nivån, dvs skapa nya städer/orter alternativt stöd en expansion av befintliga mindre orter.
Men det kräver en befolkningstillväxt (som ni inte vill ha) och att man stödjer nya industrier/företag som kan etablera sig på de nya/expanderande orterna. Sverige är idag ett stort tomt land som snart inte orkar bära sina egna kostnader.
Riksdagsledamot Sverigedemokraterna
· 55 inlägg
Alla de frågor du tar upp är ju de frågor en utredning kring typgodkända hus behöver ge svar på. Attefallshusen hade en liknande problematik och utifrån ditt resonemang skulle Attefallshusen inte heller gå att genomföra. Jag skrev också eventuell prövning mot ÖP och tänkte mest då att om ÖP säger något annat än bostäder bör kommunen kunna stoppa bygget. (Dock ingen djupare prövning utan bara så att det inte byggs på t.ex industriområde.)N Noell skrev:Planstridighet är du dock ett betydligt vidare begrepp än att "marken är godkänd för hus", och ditt argument om att ett typhus ska få byggas om något hus för boende får byggas på platsen enbart med prövning mot ÖP är ju intressant. Bland annat eftersom en översiktsplan inte juridiskt reglerar var hus får byggas.
Som @Stuff skriver här ovan så har ju typhuset som sådant ingen större relevans i sammanhanget. Med en sådan reglering så kan man ju lika gärna låta det vara möjligt att bygga vilket hus som helst utan prövning mot detaljplan? Eller att ta bort detaljplanen och låta allt bli enskilda bygglovprövningar?
Själva utformningen av ett enskilt hus är en mikroskopiskt liten del av detaljplaneläggning. Ifall det ska vara vara platta tak eller träfasader är på det stora hela sak samma. Det som är relevanta frågor som uppkommer i ditt påstående att typhus ska få byggas utan att prövas mot detaljplan är mer exempelvis:
- Ska typhus få placeras på u-områden? Mark som i detaljplan reserverats för underjordiska ledningar?
- Ska typhus få andra typer av markreservat?
- Ska typhus få placeras utan hänsyn till detaljplanens regleringar av var bebyggelse kan placeras avseende buller?
- Ska typhus få placeras på mark som i detaljplan bedömts inte vara lämplig för byggnader på grund av för dåliga geotekniska förhållanden?
- Ska typhus få placeras på mark som i detaljplan bedömts inte vara lämplig för byggnader på grund av att den riskerar svämmas över eller som enligt detaljplan inte får hårdgöras?
Med mera med mera.
Jag lät ett bolag bygga det hus jag själv bor i, för ett antal år sedan. Hade det då funnits typgodkända hus som jag gillat, så hade jag kunnat ta det och fråga flera olika företag vad det skulle kosta att bygga. Därmed hade jag kunnat pressa priset på ett annat sätt och vetat att huset fick byggas på förhand.
Jag köpte min tomt av kommunen med ett krav att det skulle bebyggas med ett småhus inom två år. Kommunen säljer fortfarande sådana tomter och tar fram efterhand som de säljer slut. Att det skulle behövas någon särskild prövning för vägar och/eller avlopp, på en sådan tomt är ju trams. Kommunen ska givetvis se till att sådant är klart innan de säljer en tomt och det hade de också.
Jag valde ett kataloghus, men kunde inte få ett säkert pris förrän efter bygglovet var beviljat, eftersom kommunerna ibland krävde korrigeringar som då fördyrade huset.
På samrådet med kommunen hade man synpunkter på att det ”var små fönster mot vägen” men det var inget som stoppade bygglovet. (Som att jag skulle kräva större fönster för att de ville det…)
Bygglovskostnaden jag betalade var i praktiken för ingenting, då ett identiskt hus tidigare byggts i kommunen, så de visste att allt var okej.
Så utifrån egna erfarenheter är jag övertygad om att ett typgodkänt hus hade blivit billigare, inte minst för att jag som kund kan få pris från flera olika byggföretag på samma hus. Dessutom blir det lägre kostnader för administrationen.
Attefallshusen HAR en sådan problematik, iaf komplementbostadshusen. Det struntade politikerna glatt i när de infördes och nu sitter kommunerna med de problemen i knät. (Och nu menar jag inte att Kalle Karlsson bygger en uthyrningsbostad på sin villatomt, det är ett icke-problem i sammanhanget).Mikael Eskilandersson skrev:
Alla de frågor du tar upp är ju de frågor en utredning kring typgodkända hus behöver ge svar på. Attefallshusen hade en liknande problematik och utifrån ditt resonemang skulle Attefallshusen inte heller gå att genomföra. Jag skrev också eventuell prövning mot ÖP och tänkte mest då att om ÖP säger något annat än bostäder bör kommunen kunna stoppa bygget. (Dock ingen djupare prövning utan bara så att det inte byggs på t.ex industriområde.)
Men den stora skillnaden är att attefallsreglerna gäller mindre byggnader, inte huvudbyggnader för bostadsändamål. Den problematik som jag nämnde ovan är inte jämförbar för komplementbyggnader och huvudbyggnader för bostadsändamål. Konsekvenserna när byggnaden är placerad ovanpå kommunens läckande vattenledning exempelvis, eller när det har dragit iväg i ett skred.
Men vad är det som ska prövas mot ÖP? Antingen så finns det en detaljplan. Även om du får strunta i den så länge markanvändningen säger B, så har ju detaljplanen redan prövat markanvändningen och den kommer aldrig strida mot ÖP.
Eller så finns det ingen detaljplan och då görs ju prövningen mot (bland annat) översiktsplanen redan idag? Eller menar du att en kommun inte ska kunna neka ett typhus även i avsaknad av detaljplan om inte ÖP säger något annat ?
Ja självklart ska kommunen se till att saker som vägar, vatten och avlopp är lösta innan de säljer sina tomter. Det är bland annat den prövningen som de gör i detaljplaner, och som du vill röja undan genom att sätta detaljplanerna ur spel.Mikael Eskilandersson skrev:
Jag lät ett bolag bygga det hus jag själv bor i, för ett antal år sedan. Hade det då funnits typgodkända hus som jag gillat, så hade jag kunnat ta det och fråga flera olika företag vad det skulle kosta att bygga. Därmed hade jag kunnat pressa priset på ett annat sätt och vetat att huset fick byggas på förhand.
Jag köpte min tomt av kommunen med ett krav att det skulle bebyggas med ett småhus inom två år. Kommunen säljer fortfarande sådana tomter och tar fram efterhand som de säljer slut. Att det skulle behövas någon särskild prövning för vägar och/eller avlopp, på en sådan tomt är ju trams. Kommunen ska givetvis se till att sådant är klart innan de säljer en tomt och det hade de också.
Nu handlar ju de korrigeringar på kataloghus som kan bli aktuella väldigt sällan om storlek på fönster utan mer om problem som uppstår när huset ska placeras på tomten. Utifrån dess beskaffenhet, tillgänglighetsaspekter m.m.Mikael Eskilandersson skrev:
Jag valde ett kataloghus, men kunde inte få ett säkert pris förrän efter bygglovet var beviljat, eftersom kommunerna ibland krävde korrigeringar som då fördyrade huset.
På samrådet med kommunen hade man synpunkter på att det ”var små fönster mot vägen” men det var inget som stoppade bygglovet. (Som att jag skulle kräva större fönster för att de ville det…)
Bygglovskostnaden jag betalade var i praktiken för ingenting, då ett identiskt hus tidigare byggts i kommunen, så de visste att allt var okej.
Så utifrån egna erfarenheter är jag övertygad om att ett typgodkänt hus hade blivit billigare, inte minst för att jag som kund kan få pris från flera olika byggföretag på samma hus. Dessutom blir det lägre kostnader för administrationen.
Titta på nåt av SMÅA-områdena. Fastän det var standardhus så fanns det ett 10-tal varianter pga storlek, antal våningsplan, inredning av källare (garage eller inte) osv. För att inte nämna tex fönster osv.Mikael Eskilandersson skrev:
Det är väldigt sällan som nån bara köper ett standard/kataloghus utan att åtminstone ha lite synpunkter på anpassning för tomt osv, jag tror att du/ni försöker förenkla frågan för mycket.
Men, självklart borde kataloghusen uppfylla alla BBR krav, vilket jag tror att de gör, och därmed borde inte(och har väl inte) byggnadsnämnden några invändningar ang det?
Att det sedan sitter nån & tycker att det vore snyggare med mindre/större fönster, men det är väl sånt som stadsarkitekten ska ha synpunkter på?
Eller tycker du att :
- alla hus ska se likadana ut?
- att man ska få bygga ett hus som avviker hur mycket som helst ifrån områdets karaktär bara för att det är ett "Sverige-hus"?
Det finns fina exempel bla i Trosa på hur det ka se ut då. Som ett j.vla byggexpo!