Det finns till och med en svensk standard för bestämning av värmeavledning vid beröring.
SS 923514 "Golvmaterial - Bestämning av värmeavledning vid beröring"
http://www.sis.se/byggnadsmaterial-och-byggnader/invändiga-ytskikt/ss-923514
SS 923514 "Golvmaterial - Bestämning av värmeavledning vid beröring"
http://www.sis.se/byggnadsmaterial-och-byggnader/invändiga-ytskikt/ss-923514
Passivhausinstitut har en lista med passivhuscertifierade komponenter. Även en del svenska företag är med (t.ex. A-hus AB, Swegon AB)
http://www.passiv.de/komponentendatenbank/de-DE
Man bör även satsa pa passivhuscertifierade golvbeläggningar (som t.ex. har bra "fotkomfort" även utan golvvärme).
http://www.passiv.de/komponentendatenbank/de-DE
Man bör även satsa pa passivhuscertifierade golvbeläggningar (som t.ex. har bra "fotkomfort" även utan golvvärme).
Hittade en interessant länk om passivhusszenen i Sverige.larsbj skrev:
http://www.granback.se/tag/passivhus/
Nja, att bygga ett passivhus löner sig i regel, fram för allt nu då energipriserna stiger.
Jag menar inte att det inte lönar sig med passivhus,( håller själv på med ett hus som uppfyller kraven), men jag förstår inte vitsen med att lägga pengar på att certifiera, bygger man enligt kraven och håller koll på energiförbrukningen så är det tillräckligt.Ewald skrev:
Ja, instämmer. Det löner sig inte att certifiera huset. Det är ganska dyrt! Det är kanske ngt för storföretag som IKEA eller ICA som vill visa hur miljövänliga dom är t.ex.
Även passivhuscertifierade komponenter är ganska dyra. Ofta duger även icke-passivhuscertifierade komponenter (fönster, dörrar osv.) till passivhusen.
Problemet är ofta att få det hela lufttätt. Det krävs ofta ett Blower-Door test i flera gånger.
I Sverige anges lufttätheten ofta i l/s m² relaterad till omslutningarean.
I t.ex. Tyskland, Österrike och även Norge vad jag vet anges lufttätehten i luftomsättningar per timme (1/h).
Det finns en Standard kring detta - SS EN 13829
Hur brukar du göra? Bygger du själv eller anlitar du en entreprenör? Vad står i avtalet om lufttätehten (om du t.ex. har en totalentreprenör)?
Vid en tryckskillnad på 50Pa gäller enligt EN 13829 en max. luftomsättning på 3 1/h för byggnader utan ventilationssystem, max. 1,5 1/h för byggnader med ventilationssystem (FTX-System) och 0,6 1/h för passivhusen.
Dessa 0,6 1/h gäller för de "äkta passivhusen". I Sverige finns det också FEBY-kriterier (FEBY-passivhusen) som kanske har lite lägre krav. Enligt vilka bygger du?
http://www.nollhus.se/dokument/A1731.pdf
Även passivhuscertifierade komponenter är ganska dyra. Ofta duger även icke-passivhuscertifierade komponenter (fönster, dörrar osv.) till passivhusen.
Problemet är ofta att få det hela lufttätt. Det krävs ofta ett Blower-Door test i flera gånger.
I Sverige anges lufttätheten ofta i l/s m² relaterad till omslutningarean.
I t.ex. Tyskland, Österrike och även Norge vad jag vet anges lufttätehten i luftomsättningar per timme (1/h).
Det finns en Standard kring detta - SS EN 13829
Hur brukar du göra? Bygger du själv eller anlitar du en entreprenör? Vad står i avtalet om lufttätehten (om du t.ex. har en totalentreprenör)?
Vid en tryckskillnad på 50Pa gäller enligt EN 13829 en max. luftomsättning på 3 1/h för byggnader utan ventilationssystem, max. 1,5 1/h för byggnader med ventilationssystem (FTX-System) och 0,6 1/h för passivhusen.
Dessa 0,6 1/h gäller för de "äkta passivhusen". I Sverige finns det också FEBY-kriterier (FEBY-passivhusen) som kanske har lite lägre krav. Enligt vilka bygger du?
http://www.nollhus.se/dokument/A1731.pdf
Redigerat:
Vi bygger allt själva enda entreprenörer blir el och isoleringssprutnig..
Har inte studerat standarder så noga, ska försöka göra så tätt som möjligt och provtrycka för att se hur det lyckats.
Det blir lättregelstomme med 420mm Termofloc eller liknade i väggar, 600mm i taket. Ångbroms i stället för plast. FTX med markförvärmd tilluft.Inga dörrar från A-temp direkt ut. Och solfångare.
Så får framtiden utvisa hur det står sig mot passivhusstandarderna.
Har inte studerat standarder så noga, ska försöka göra så tätt som möjligt och provtrycka för att se hur det lyckats.
Det blir lättregelstomme med 420mm Termofloc eller liknade i väggar, 600mm i taket. Ångbroms i stället för plast. FTX med markförvärmd tilluft.Inga dörrar från A-temp direkt ut. Och solfångare.
Så får framtiden utvisa hur det står sig mot passivhusstandarderna.
Redigerat:
Grundstött
· Halland
· 28 358 inlägg
1. Med "markförvärmd luft" menar du en luft-jordvärmeväxlare om jag förstår rätt.
Tidigare rekommenderas dessa konstruktioner och även Passivhusinstitutet är/var positivt till dom.
Under tiden kom man dock fram att dessa luft-jordvärmeväxlare inte är bra. De kan orsaka problem på flera sätt. Det är mycket svårt/ nästan omöjligt att undvika kondens om den är i drift under sommaren/ev. övergångstid. Därför krävs det att man lägger in kanalarna med minst 2 % lutning. Sen behövs det kondensavlopp. Denna konstruktion är inte heller bra med hänsyn till hygienen. Höga luftfuktigheter kan orsaka hygienproblem. Jag läste till och med att det kan finnas problem med radon som läcker in via kanalerna.
Dessa konstruktioner är förhållandevis dyra och svårt att rengöra viket ytterligare orsakar kostnader. Dessutom kan det hända att tunga byggfartyg trycker sönder kanalen under byggskedet. Det sade de i alla fall i kursen.
IBO (österrikisk Institut för byggbiologi) t.ex. rekommendera inte längre luft-jordvärmeväxlare.
2. Nja, om du bygger ett passivhus antar jag att du har vissa energikrav utöver vad som krävs enligt byggreglerna. Du måste ju ha definierat kraven. Hur vet du att det du bygger "är ett passivhus"? Vad står i energideklarationen?
Tidigare rekommenderas dessa konstruktioner och även Passivhusinstitutet är/var positivt till dom.
Under tiden kom man dock fram att dessa luft-jordvärmeväxlare inte är bra. De kan orsaka problem på flera sätt. Det är mycket svårt/ nästan omöjligt att undvika kondens om den är i drift under sommaren/ev. övergångstid. Därför krävs det att man lägger in kanalarna med minst 2 % lutning. Sen behövs det kondensavlopp. Denna konstruktion är inte heller bra med hänsyn till hygienen. Höga luftfuktigheter kan orsaka hygienproblem. Jag läste till och med att det kan finnas problem med radon som läcker in via kanalerna.
Dessa konstruktioner är förhållandevis dyra och svårt att rengöra viket ytterligare orsakar kostnader. Dessutom kan det hända att tunga byggfartyg trycker sönder kanalen under byggskedet. Det sade de i alla fall i kursen.
IBO (österrikisk Institut för byggbiologi) t.ex. rekommendera inte längre luft-jordvärmeväxlare.
2. Nja, om du bygger ett passivhus antar jag att du har vissa energikrav utöver vad som krävs enligt byggreglerna. Du måste ju ha definierat kraven. Hur vet du att det du bygger "är ett passivhus"? Vad står i energideklarationen?
Har goda erfarenheter av förvärmd tilluft sen tidigare, plusgradig luft in hela vintern och det är ju ganska mycket energi.
Har tänkt lösa dom andra problemen genom att det inte är luften som går i marken utan vätska som sedan värmeväxlas.
Skulle också kunna tänka sig ett borrhål men det blir i det här fallet dyrare 10000:- jmf med 40000:-
Har tänkt lösa dom andra problemen genom att det inte är luften som går i marken utan vätska som sedan värmeväxlas.
Skulle också kunna tänka sig ett borrhål men det blir i det här fallet dyrare 10000:- jmf med 40000:-
Har tänkt lösa dom andra problemen genom att det inte är luften som går i marken utan vätska som sedan värmeväxlas.
Okej. Ja, det är en bättre lösning. En brine-värmeväxlare alltså.
Vad är det dimensionerande värmebehovet? Vad räknar du med?
Okej. Ja, det är en bättre lösning. En brine-värmeväxlare alltså.
Vad är det dimensionerande värmebehovet? Vad räknar du med?
Grundstött
· Halland
· 28 358 inlägg
Det låter i mina öron som en jordvärmepumpsinstallation fast utan värmepumpen bara.
Varför inte gå hela vägen då och sätt in värmepumpen också?
Och slippa metertjocka väggar.
Varför inte gå hela vägen då och sätt in värmepumpen också?
Och slippa metertjocka väggar.
Därför att:KnockOnWood skrev:
Isolering är billigare än en VP och håller dessutom många gånger längre.
Vill inte ha elbaserat värmesystem och vara beroende av elpriser.
Målsättningen är att bygga ett hus med så liten klimatpåverkan som möjligt både i byggskedet och brukandeskedet.
Väggarna är bara dryga decimetern tjockare än en standardvilla.
Ewald skrev:
Har ingen aktuell siffra, till bygglovet använde jag ett gratisprogram på Rockwools hemsida, men det tar inte hänsyn till alla parametrar.
Håller på och lär mig ett program som heter vip-energy så om nån månad finns det nog mer rättvisa siffror.
@ KnockOnWood
Det han bygger kallas för "Sole-Erdwärmetauscher" på tyska. Ser bara fördeler jämfört med att ta in tillluftenl via ett kanalsystem där man kan få hygienproblem. Enda "nackdel" - det behövs en cirkulationspump som cirkulerar runt brinevätskan och den drar lite el.
Det han bygger kallas för "Sole-Erdwärmetauscher" på tyska. Ser bara fördeler jämfört med att ta in tillluftenl via ett kanalsystem där man kan få hygienproblem. Enda "nackdel" - det behövs en cirkulationspump som cirkulerar runt brinevätskan och den drar lite el.
Redigerat:
Hmm, okej. I regel använder man sig av PHPP eller andra lämppliga beräkningsprogram när man dimensionerar ett passivhus. Då kan man lätt kolla om huset uppfyller energikraven som ställs på ett passivhus. Det är nämligen viktigt.larsbj skrev:
PHPP är ganska billigt, tror det kostar kring 2000 Kronor.
Passivhuscentrum säljer äldre versioner av PHPP för 500 Kronor + moms. För studenter osv. räcker väl en gammal Version.
http://www.passivhuscentrum.se/passivhusteknik/phpp
IG Passivhus Sverige säljer den nyaste versionen (PHPP 8) och DesignPH osv.
http://igpassivhus.se/phpp/bestallning-phpp/
Ibland klarar man sig utan konventionellt värmesystem i ett passivhus, alltså utan golvvärme, radiatorer osv. ... man tar hänsyn till inre värmekällor och värmetillskott osv.
Vanligtvis, när man inte har ett passivhus dvs. om man räknar ut det dimensionerande värmebehovet t.ex. enl. SS EN 12831 tar man ju inte hänsyn till värmetillskott från personer, belysning osv. .... alltså när man genomför en värmebehovsberäkning för en vanlig byggnad.
Redigerat: