2 753 läst · 18 svar
3k läst
18 svar
Konvertera till vattenburen golvvärme på övervåningen
I vårt hus, ungefär 15 år gammalt (kataloghus), har vi radiatorer på övervåningen och golvvärme i plattan på nedervåningen. Vi har frånluftsvärmepump och för att få så effektiv uppvärmning som möjligt med så lite tillskott av elpatron som möjligt så vill jag anpassa framledningstemperaturen till golvvärmen. Det är en gemensam shuntgrupp för radiatorerna och golvvärmen idag och eftersom mitt mål är att köra på låg framledningstemperatur vill jag inte installera en separat shuntgrupp till övervåningen, utan istället utöka den värmeavgivande ytan på övervåningen; antingen genom att byta till 2-3 ggr längre radiatorer eller genom att ersätta radiatorerna med vattenburen golvvärme.
Ett rum med radiator idag:
Det går alltså att installera en radiator som är tre ggr så lång, men det finns inte stöd för det i hushållet. Med låg framledningstemperatur räcker dock inte denna radiator för att värma rummet.
Huset ritades ursprungligen med golvvärme på övervåningen, men radiatorer installerades istället. Det finns fem radiatorer i fyra rum och radiatorrören kommer upp vid de röda prickarna (badrummet har el-golvvärme):
Om vi nu ska konvertera från radiatorer till vattenburen golvvärme har jag tittat på Flooré:s 12 mm system som bygger 13 mm.
Frågan är; kan vi använda befintliga radiatorrör och koppla på golvvärmen på dessa, eller måste vi dra upp ny stigare från värmepumpen till en golvvärmecentral på övervåningen och låta alla slingor utgå därifrån? Ungefär som på ritningen, men jag hade placerat golvvärmecentralen alldeles ovanför värmepumpen i väggen mot kattvinden, istället för att placera den i andra sidan av huset i väggen mot klädkammaren som det är ritat. Den väggen mot klädkammaren ska för övrigt ersättas med skjutdörrar.
Det känns som ett stort projekt att riva upp golven i samtliga rum istället för att kunna ta ett och ett, men det finns kanske för stora nackdelar med att använda befintliga radiatorrör?
Framledningstemperaturen är redan anpassad för golvvärmen så det borde inte vara något problem att använda radiatorslingan till golvvärme ur den aspekten. Dock misstänker jag att det är ett ett-rörssystem eftersom det inte borde finnas några inbyggda skarvar och det ser inte ut som att det dyker upp massor med rör vid värmepumpen, så det verkar som att radiatorerna sitter i serie.
Behöver varje golvvärmeslinga som kopplas på radiatorrören en egen cirkulationspump? Jag kan tänka mig att det blir ett rejält flödesmotstånd jämfört med idag. Om det är ett ett-rörssystem så kanske det räcker med en extra cirkulationspump någonstans på övervåningen? Rören i golvvärmen i plattan på bottenvåningen har större diameter än det blir på övervåningen (12 mm) och det finns bara en cirkulationspump i hela systemet idag.
Borde jag gå den långa vägen och installera en golvvärmecentral? Eller kan jag använda befintliga radiatorrör? Eller ska jag tänka om helt och fundera på en annan sorts uppvärmning?
Ett rum med radiator idag:
![Snedtak, fönster med vita gardiner, mönstrad tapet, golvlampa, radiator och synlig utsikt genom fönstret.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/694/694081-16a7180c7fccfc53f4f4ad6f13d86535.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Det går alltså att installera en radiator som är tre ggr så lång, men det finns inte stöd för det i hushållet. Med låg framledningstemperatur räcker dock inte denna radiator för att värma rummet.
Huset ritades ursprungligen med golvvärme på övervåningen, men radiatorer installerades istället. Det finns fem radiatorer i fyra rum och radiatorrören kommer upp vid de röda prickarna (badrummet har el-golvvärme):
![Arkitektritning av en lägenhet med dimensioner, tre sovrum, badrum och allrum.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/694/694080-1a4cc9d4ae3a5fe8ab66f1c7ac23f977.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
![Radiator med termostatventil och anslutna vita rör på trägolv mot tapetserad vägg.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/694/694079-b7e421703fbd1ab21956ca23299f8743.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Om vi nu ska konvertera från radiatorer till vattenburen golvvärme har jag tittat på Flooré:s 12 mm system som bygger 13 mm.
Frågan är; kan vi använda befintliga radiatorrör och koppla på golvvärmen på dessa, eller måste vi dra upp ny stigare från värmepumpen till en golvvärmecentral på övervåningen och låta alla slingor utgå därifrån? Ungefär som på ritningen, men jag hade placerat golvvärmecentralen alldeles ovanför värmepumpen i väggen mot kattvinden, istället för att placera den i andra sidan av huset i väggen mot klädkammaren som det är ritat. Den väggen mot klädkammaren ska för övrigt ersättas med skjutdörrar.
Det känns som ett stort projekt att riva upp golven i samtliga rum istället för att kunna ta ett och ett, men det finns kanske för stora nackdelar med att använda befintliga radiatorrör?
Framledningstemperaturen är redan anpassad för golvvärmen så det borde inte vara något problem att använda radiatorslingan till golvvärme ur den aspekten. Dock misstänker jag att det är ett ett-rörssystem eftersom det inte borde finnas några inbyggda skarvar och det ser inte ut som att det dyker upp massor med rör vid värmepumpen, så det verkar som att radiatorerna sitter i serie.
Behöver varje golvvärmeslinga som kopplas på radiatorrören en egen cirkulationspump? Jag kan tänka mig att det blir ett rejält flödesmotstånd jämfört med idag. Om det är ett ett-rörssystem så kanske det räcker med en extra cirkulationspump någonstans på övervåningen? Rören i golvvärmen i plattan på bottenvåningen har större diameter än det blir på övervåningen (12 mm) och det finns bara en cirkulationspump i hela systemet idag.
Borde jag gå den långa vägen och installera en golvvärmecentral? Eller kan jag använda befintliga radiatorrör? Eller ska jag tänka om helt och fundera på en annan sorts uppvärmning?
*M martin.sveg skrev:I vårt hus, ungefär 15 år gammalt (kataloghus), har vi radiatorer på övervåningen och golvvärme i plattan på nedervåningen. Vi har frånluftsvärmepump och för att få så effektiv uppvärmning som möjligt med så lite tillskott av elpatron som möjligt så vill jag anpassa framledningstemperaturen till golvvärmen. Det är en gemensam shuntgrupp för radiatorerna och golvvärmen idag och eftersom mitt mål är att köra på låg framledningstemperatur vill jag inte installera en separat shuntgrupp till övervåningen, utan istället utöka den värmeavgivande ytan på övervåningen; antingen genom att byta till 2-3 ggr längre radiatorer eller genom att ersätta radiatorerna med vattenburen golvvärme.
Ett rum med radiator idag:
[bild]
Det går alltså att installera en radiator som är tre ggr så lång, men det finns inte stöd för det i hushållet. Med låg framledningstemperatur räcker dock inte denna radiator för att värma rummet.
Huset ritades ursprungligen med golvvärme på övervåningen, men radiatorer installerades istället. Det finns fem radiatorer i fyra rum och radiatorrören kommer upp vid de röda prickarna (badrummet har el-golvvärme):
[bild]
[bild]
Om vi nu ska konvertera från radiatorer till vattenburen golvvärme har jag tittat på Flooré:s 12 mm system som bygger 13 mm.
Frågan är; kan vi använda befintliga radiatorrör och koppla på golvvärmen på dessa, eller måste vi dra upp ny stigare från värmepumpen till en golvvärmecentral på övervåningen och låta alla slingor utgå därifrån? Ungefär som på ritningen, men jag hade placerat golvvärmecentralen alldeles ovanför värmepumpen i väggen mot kattvinden, istället för att placera den i andra sidan av huset i väggen mot klädkammaren som det är ritat. Den väggen mot klädkammaren ska för övrigt ersättas med skjutdörrar.
Det känns som ett stort projekt att riva upp golven i samtliga rum istället för att kunna ta ett och ett, men det finns kanske för stora nackdelar med att använda befintliga radiatorrör?
Framledningstemperaturen är redan anpassad för golvvärmen så det borde inte vara något problem att använda radiatorslingan till golvvärme ur den aspekten. Dock misstänker jag att det är ett ett-rörssystem eftersom det inte borde finnas några inbyggda skarvar och det ser inte ut som att det dyker upp massor med rör vid värmepumpen, så det verkar som att radiatorerna sitter i serie.
Behöver varje golvvärmeslinga som kopplas på radiatorrören en egen cirkulationspump? Jag kan tänka mig att det blir ett rejält flödesmotstånd jämfört med idag. Om det är ett ett-rörssystem så kanske det räcker med en extra cirkulationspump någonstans på övervåningen? Rören i golvvärmen i plattan på bottenvåningen har större diameter än det blir på övervåningen (12 mm) och det finns bara en cirkulationspump i hela systemet idag.
Borde jag gå den långa vägen och installera en golvvärmecentral? Eller kan jag använda befintliga radiatorrör? Eller ska jag tänka om helt och fundera på en annan sorts uppvärmning?
Det klart billigaste som jag skulle valt är ett av två alternativ, byte av radiator under fönster till fläktkonvektor, eller hellre komplettera med en lång radiator en bit från befintlig eller på vägg mot kattvind. Ny radiator mot kattvind görs lång och bör diagonalkopplas. Det innebär tillopp i ena änden och retur i den andra. Tilloppet för ny radiator tas som retur från befintlig radiator och nya radiatorns retur kopplas in på befintlig radiatorns retur under nya tilloppet. Rörbiten mellan tas bort.
Fläktradiator har lite buller och kräver elinstallation och kanske årlig rengöring.
Ny radiator kopplas utan termostatventil då regleringen sköts av befintlig radiators termostat.
*
Redigerat:
Du har GV nere och raddar uppe, med samma shunt, där var problemet. Inga termodon på GV då. Du ska ställa kurvan för raddarna och på fördelaren till GV går det att strypa på tillförsel av flöde. Då sjunker tempen på golvet, du får mäta på tillopp och retur, ska ligga i skillnad på ca 4 C . Det tar ett tag att få till det och just nu fel årstid. Köp inga termodon och styrning för dom. Svindyrt och pajar ofta.
J Jochi skrev:*
Det klart billigaste som jag skulle valt är ett av två alternativ, byte av radiator under fönster till fläktkonvektor, eller hellre komplettera med en lång radiator en bit från befintlig eller på vägg mot kattvind. Ny radiator mot kattvind görs lång och bör diagonalkopplas. Det innebär tillopp i ena änden och retur i den andra. Tilloppet för ny radiator tas som retur från befintlig radiator och nya radiatorns retur kopplas in på befintlig radiatorns retur under nya tilloppet. Rörbiten mellan tas bort.
Fläktradiator har lite buller och kräver elinstallation och kanske årlig rengöring.
Ny radiator kopplas utan termostatventil då regleringen sköts av befintlig radiators termostat.
*
Mitt förslag ovan förutsätter tvårörsystem men jag befarar du har ettrörs efter att ha kollat bilden på radiatorventilen.J Jochi skrev:*
Det klart billigaste som jag skulle valt är ett av två alternativ, byte av radiator under fönster till fläktkonvektor, eller hellre komplettera med en lång radiator en bit från befintlig eller på vägg mot kattvind. Ny radiator mot kattvind görs lång och bör diagonalkopplas. Det innebär tillopp i ena änden och retur i den andra. Tilloppet för ny radiator tas som retur från befintlig radiator och nya radiatorns retur kopplas in på befintlig radiatorns retur under nya tilloppet. Rörbiten mellan tas bort.
Fläktradiator har lite buller och kräver elinstallation och kanske årlig rengöring.
Ny radiator kopplas utan termostatventil då regleringen sköts av befintlig radiators termostat.
*
Då blir det att dra nya rör till stora radiatorer eller lägga golvvärme.
*
Jag tror också att jag har ett ett-rörssystem. Är det ingen mening med att byta ut radiatorerna till större varianter då?J Jochi skrev:
Och om jag lägger golvvärme måste jag dra fram nya grova rör till en golvvärmecentral med fördelare och egen cirkulationspump?
Du kan inte kan öka radiatorerna i ettrörsystemet tillräckligt.M martin.sveg skrev:
Ja, du behöver en ny matningsledning till ny fördelare för övervåningens golvslingor. Antar du kan ansluta till befintlig matningsledning med befintlig pump för bottenvåningen. Det är väl så det är ritat men inte byggt?
Man behöver inte ha fördelaren i klädkammaren. Kan placeras på annan vägg och byggas in med skåp (eventuellt utan bakdel) för åtkomst av fördelaren.
*
Redigerat:
Det finns plats i väggen mot kattvinden rakt ovanför värmepumpen, så där kan man gå upp med en ny matning till en golvvärmecentral med fördelare.J Jochi skrev:Du kan inte kan öka radiatorerna i ettrörsystemet tillräckligt.
Ja, du behöver en ny matningsledning till ny fördelare för övervåningens golvslingor. Antar du kan ansluta till befintlig matningsledning med befintlig pump för bottenvåningen. Det är väl så det är ritat men inte byggt?
Man behöver inte ha fördelaren i klädkammaren. Kan placeras på annan vägg och byggas in med skåp (eventuellt utan bakdel) för åtkomst av fördelaren.
*
Anledningen till att jag funderar på en till cirkulationspump är att golvvärmeslingorna på övervåningen endast kommer att vara 12 mm i diameter, och därmed ha ett betydligt större flödesmotstånd än golvvärmeslingorna på nedervåningen.
Inte svar på din fråga dock.. Har du alltså kring 55 grader som framledningstemperatur i golvvärme? Blir det inte tokigt varm golv?M martin.sveg skrev:
I mitt hus hade jag samma system fast ingen shunt för övervåningen utan den enda radiator som jag har där körs på 35 grader i framledningstemperatur (som golvvärmen på nedre våning, radiatorn är aldrig varm dock). Nyligen byte jag till en tjockare radiator, den kommer utvärderas till vintern.
*M martin.sveg skrev:Det finns plats i väggen mot kattvinden rakt ovanför värmepumpen, så där kan man gå upp med en ny matning till en golvvärmecentral med fördelare.
Anledningen till att jag funderar på en till cirkulationspump är att golvvärmeslingorna på övervåningen endast kommer att vara 12 mm i diameter, och därmed ha ett betydligt större flödesmotstånd än golvvärmeslingorna på nedervåningen.
Klenare golvslingor skall inte ha större motstånd, men de kan inte bli så långa. Du klarar 15 kvm golvyta med klena rör vill jag minnas sedan 20 år. Rum med flera slingor styrs av samma termostat.
Om du bygger fördelare vid kattvind så se till att ha den i en tät plåtlåda, kanske med dränrör ut genom ytterväggen så du kan lufta med vattenspill (högsta punkten blir där). Förse gärna fördelaren med en bytas-ledning så du alltid har värme framme (LK tillbehör), eliminerar frysrisk vid kattvind.
*
Framledningstemperaturen är kring 30-35 grader, så radiatorerna på övervåningen är oftast inte kalla, alltså knappt ljumma. Golven på bottenvåningen är perfekta, men det blir 1,5-2 grader svalare på övervåningen. I vintras körde vi 19 grader nere och det blev 17 grader uppe. Målet är att få jämvikt utan att strypa golvvärmeslingorna på bottenvåningen mer (helst kunna öppna upp dem lite).I ilcretzzo skrev:Inte svar på din fråga dock.. Har du alltså kring 55 grader som framledningstemperatur i golvvärme? Blir det inte tokigt varm golv?
I mitt hus hade jag samma system fast ingen shunt för övervåningen utan den enda radiator som jag har där körs på 35 grader i framledningstemperatur (som golvvärmen på nedre våning, radiatorn är aldrig varm dock). Nyligen byte jag till en tjockare radiator, den kommer utvärderas till vintern.
M martin.sveg skrev:Framledningstemperaturen är kring 30-35 grader, så radiatorerna på övervåningen är oftast inte kalla, alltså knappt ljumma. Golven på bottenvåningen är perfekta, men det blir 1,5-2 grader svalare på övervåningen. I vintras körde vi 19 grader nere och det blev 17 grader uppe. Målet är att få jämvikt utan att strypa golvvärmeslingorna på bottenvåningen mer (helst kunna öppna upp dem lite).
I så fall körs det hela på samma framledningstemperatur som för golvvärmen, som i mitt fall. Du kanske har redan bestämt dig för att lägga golvvärme på övervåningen, men vad jag förstått från min vvs-tekniker sänks inte pumpens effektivitet så mycket om framledningstemperaturen är 50-55 grader och man shuntar golvvärmen till 30-35 grader. Det som avgör hur mycket pumpen jobbar är temp fallet (kallas det delta?) mellan framlednings- och returstemperatur (vilket optimalt ligger på - 5 till - 10).M martin.sveg skrev:Framledningstemperaturen är kring 30-35 grader, så radiatorerna på övervåningen är oftast inte kalla, alltså knappt ljumma. Golven på bottenvåningen är perfekta, men det blir 1,5-2 grader svalare på övervåningen. I vintras körde vi 19 grader nere och det blev 17 grader uppe. Målet är att få jämvikt utan att strypa golvvärmeslingorna på bottenvåningen mer (helst kunna öppna upp dem lite).
Att shunta kräver mindre ingrepp i värmesystemet än att lägga golvvärme på övervåningen (om man inte planerar att renovera övervåningen ändå).
Jag har uppfattat det som detta, men nyss skrev ilcretzzo att det inte försämrar effektiviteten så mycket. Jag tänker att bäst COP får vi vid låga framledningstemperaturer.J Josth skrev:
Det finns några alternativ här;
1. Högre framledningstemperatur från värmepumpen och separat shuntgrupp för golvvärmen på bottenvåningen. Eftersom vi har frånluftsvärmepump befarar jag att den kommer köra mycket mer elpatron, vilket blir ruskigt dyrt.
2. Byta till större radiatorer på övervåningen. Oklart vilken effekt detta får eftersom vi troligtvis har ett ett-rörssytem. Fått kostnadsförslag på detta på 30 TSEK för mer än en fördubbling av vattenvolymen/värmeavgivande ytan på övervåningen (från 1 till 2,4). Hushållet tycker dock att det blir för stora radiatorer.
3. Byta till golvvärme på övervåningen. Fått kostnadsförslag på 50-70 TSEK för enbart materialet (lägsta belopp var utan golvvärmecentral, högsta belopp var inkl. golvvärmecentral och trådlöst styrsystem till alla fyra rum). Sedan är det oklart om parkettgolvet kan återanvändas eller om vi behöver köpa till nytt golv. Och om jag vill/kan göra arbetet själv förutom inkoppling värmepump och golvvärmecentral.
4. Installera luft/luft värmepump för övervåningen. Frågan är om en luft/luft-innerdel kan sprida luften tillräckligt bra om den sitter i allrummet på övervåningen och sovrumsdörrarna är stängda. Sedan vill vi väl inte köra luft/luft-värmepumpen när det blir höga elpriser i vinter. Däremot kommer den användas flitigt för kyla på sommaren. Dock är både innerdelen och utedelen fula enligt hushållet. Detta verkar gå att få för 20 TSEK.
5. Byta till bergvärme och installera fläktkonvertorer med 4-rörssytem på övervåningen. Det är för svalt på vintern och för varmt på sommaren när solen ligger på taket. Detta är dock väldigt dyrt, men frågan är vad vi byter till om 5-10 år när vår nuvarande pump tackar för sig.
Jag börjar luta åt alternativ 2 och 4/5. Några radiatorer kan nog få bytas ut till större, och sedan får vi komplettera med luft/luft eller bergvärme och 4-rörssytem till fläktkonvertorer. I realiteten innebär det att vi byter ut några radiatorer nu och sedan så får den större investeringen/valet mellan luft/luft och bergvärme avvakta. Det skulle även gå att kombinera alternativ 2 med alternativ 1 också. Delvis större radiatorer och delvis högre framledningstemperatur.
Purmo Calculator är ett gratis program för datorer som kör MS Windows. Med Purmo Calculator kan du dimensionera radiatorsystem för 1-rör och 2-rörsystem. Det finns även stöd för att beräkna husets effektbehov per rum. Det är ganska enkelt att ändra parametrar som t ex framledningstemperaturen samt ändra storlekar på radiatorerna och se vilken skillnad det gör. Gör en noggrann dimensionering innan eventuellt inköp av nya radiatorer.
Jag är ingen expert, för en lekman är skillnaden lite om jag kollar på några pumpmodeller. Det skulle vara bra om TS kollar vad det är för COP/SCOP på den modell han har och om det är värt besväret. Golvvärmen är förstås optimalt för VPs-prestanda om man väljer det vid nybyggnation, annars är inte krångelfri process att göra om radiatorer till golvvärme.J Josth skrev:
Jag gick igenom samma tankar som TS för ett halvt år sedan och pratade med lokal vvs-firman som jag litar på. Till slut landade vi i att det är värt att försöka byta till ett större radiator på övervåning (det kostar ändå lite i sammanhang; som tur är har jag bara en radiator där, resten värms upp passivt från nedre våningen). Sedan planerade jag faktiskt att byta till bergvärme när FLVP skulle ge upp (tidsplanen var nästa sommar men FLVP gett upp en månad efter diskussionen med vvs-firman).
Nu vet jag inte var i landet TS bor och vilken FLVP han har, men min gamla FLVP var jäkla ineffektiv och de som finns på marknaden nu är var tillfredsställande för mina behov.
I mitt fall var bättre kalkyl att byta till BVP än att göra om övervåningen till golvvärme och fortsätta köra med FLVP, men optimalt skulle förstås vara att köra BVP med golvvärme i hela huset.