9 531 läst · 37 svar
10k läst
37 svar
Bästa lösning? Solcell? Solfångare? Vedpanna?
Många åtgärder måste bedömas utifrån det enskilda husets förutsättningar. Men isolering är sällan fel. Nya fönster kostar och tar tid innan de betalat sig men långsiktigt gör de det. Däremot ökar välisolerade fönster komforten mycket och ökar möbleringsmöjligheterna. Vid elavbrott ökar också marginalerna att klara värme med en eldstad.
M Martin Lundmark skrev:Hej MrDizzy
Om jag förstår dig rått så, menar du att du säljer 75% av det som solcellerna producerar (huvudsakligen på sommarhalvåret) och sedan köper elenergi annan tid på året för de pengarna (huvudsakligen på vinterhalvåret).
Har det hitintills varit stor prisskillnad mellan såld elenergi (huvudsakligen på sommarhalvåret) och det du har köpt övriga delen av året?
Det kan ju bli en nackdel om variationen i elpriset ökar i framtiden.
Precis så jag har under detta år sålt ca 75% av vad solcellerna producerat.
Den andelen lär minska nästa år då jag ska skaffa både pool (som ska värmas) och ett uterum med LLVP (för att kunna kyla uterummet på sommaren
Bunda avtal i 3.5 år så det blir lätt att räkna på
Sen efter det så får jag kolla vem som ger bra avtal igen.
Som det är nu kostar det mig 125öre/kWh att köpa el och jag får 111öre/ såld kWh
Visa mig en enda uträknng som visar att nya fönster betalar av sig på sin livstid.P per s skrev:Många åtgärder måste bedömas utifrån det enskilda husets förutsättningar. Men isolering är sällan fel. Nya fönster kostar och tar tid innan de betalat sig men långsiktigt gör de det. Däremot ökar välisolerade fönster komforten mycket och ökar möbleringsmöjligheterna. Vid elavbrott ökar också marginalerna att klara värme med en eldstad.
Har inte sett en som gör det. Kostnaderna för att byta fönster är för stora. Kanske man kan räkna hem det OM man gör jobbet själv. Direkt du måste anlita en hantverkare, så försvann den ev lilla vinst man skulle kunnat räkna hem.
Dock har du helt rätt i att nya fönster ökar komforten, möbleringsmöjligheterna samt ökar marginalerna vid elavbrott.
Så nya fönster kan vara värt det ... dock är det inte något jag skulle göra först.
Ved är det mycket jobb med men ger go värme två gånger. Jag köpte huset 1994 och då var det ved/oljepanna som jag eldade med olja inledningsvis. Efter några år blev det bara ved. Bytte sedan 2000 till en ren vedpanna med acctankar och den har jag fortfarande. Planerar att byta men då blir det troligtvis pellets.C Christian.a skrev:Hej kära expertforum.
Jag klurar på vad jag ska göra.
Har ett hus från 60-talet, med isolering och fönster som man kan förvänta sig. Allt är i bra skick, så tänkte inte göra några insatser med det.
Målet är nu att sänka driftskostnaderna samt även bygga lite trygghet ifall det blir strömavbrott.
Uppvärmning är största kostnaden, merkostnaden vintertid är en ökning från 800kWh/månad till ca 2000. Dvs över 1000kWh vintertid går åt på Uppvärmning. Totalt drar vi ca 19000 kWh per år.
Luft/Vatten värmepump med elpatron som stöd.
En CTC EcoEl 1550, så tanken är bara på 225 liter. Men den är förberedd för solfångare (sägs så iaf).
Jag har kollat på offerter för solceller och en anläggning på ca 10kW installationseffekt landar på ca 110-160 tusen, beroende på kvalitet och leverantör. Men vintertid är de ju tämligen verkningslösa.
Om jag skulle sätta solfångare kan jag ha en panel åt öster och en åt väster på hustaket, för en enkel rördragning rakt ner (typ) mot värmepannan.
Pannan står i norra delen av huset.
Om jag skulle vilja sätta en solfångare på söderväggen, så krävs det rördragning ca 8-10 meter fågelvägen.. Snyggast blir ju om det dras via vinden. Men en självdragsventilerad vind blir ju rätt kall. Idag ligger isoleringen på vindsgolvet. Går lätt att dra ev rör i/under isoleringen. Är det korkat?
Behöver ju komplettera med en ack-tank om jag kör solfångare. Och det ger väl inte heller någon större verkan vintertid?
Eller ska jag göra helt om och satsa på bergvärme?
Anläggningen är från 2009, så den borde ha 10-20 år kvar tycker jag.
Eller en vedspis I källaren, som jag egentligen inte har plats för...
Blir rådvill
Hej MrDizzyM MrDizzy skrev:Precis så jag har under detta år sålt ca 75% av vad solcellerna producerat.
Den andelen lär minska nästa år då jag ska skaffa både pool (som ska värmas) och ett uterum med LLVP (för att kunna kyla uterummet på sommaren
Bunda avtal i 3.5 år så det blir lätt att räkna på
Sen efter det så får jag kolla vem som ger bra avtal igen.
Som det är nu kostar det mig 125öre/kWh att köpa el och jag får 111öre/ såld kWh
Om du har ett fastprisavtal, då förstår jag bättre hur du räknar. Men, det ser osäkert ut om fastprisavtal kommer att erbjudas framöver, som prisutvecklingen ser ut dag;
”Flera elleverantörer har meddelat att de slutar med fastprisavtal på grund av att det är riskabelt att låta sina kunder låsa elpriset. En anledning till det är att likviditeten på prissäkringsmarknaden Nasdaq (där elleverantörer prissäkrar fastprisavtal för att inte behöva ta hela risken) just nu är för låg”, skriver GodEl.”
https://www.privataaffarer.se/kraftig-prisokning-pa-fasta-elavtal/
Man får nog gratulera dig till att du har det fastprisavtal som du beskrev.
När går ditt avtal ut?
Som jag skrev beror det på enskilda husets förutsättningar. Min bror har bytt en hel rad stora fönster mot en altan. De drog och var slitna sedan 60-talet. Byttes mot icke öppningsbara. Stor vinst bedömde han, men någon vetenskaplig kalkyl kan jag förstås inte presentera.M MrDizzy skrev:Visa mig en enda uträknng som visar att nya fönster betalar av sig på sin livstid.
Har inte sett en som gör det. Kostnaderna för att byta fönster är för stora. Kanske man kan räkna hem det OM man gör jobbet själv. Direkt du måste anlita en hantverkare, så försvann den ev lilla vinst man skulle kunnat räkna hem.
Dock har du helt rätt i att nya fönster ökar komforten, möbleringsmöjligheterna samt ökar marginalerna vid elavbrott.
Så nya fönster kan vara värt det ... dock är det inte något jag skulle göra först.
Det är kvar ca 2.5 år på det avtaletM Martin Lundmark skrev:Hej MrDizzy
Om du har ett fastprisavtal, då förstår jag bättre hur du räknar. Men, det ser osäkert ut om fastprisavtal kommer att erbjudas framöver, som prisutvecklingen ser ut dag;
”Flera elleverantörer har meddelat att de slutar med fastprisavtal på grund av att det är riskabelt att låta sina kunder låsa elpriset. En anledning till det är att likviditeten på prissäkringsmarknaden Nasdaq (där elleverantörer prissäkrar fastprisavtal för att inte behöva ta hela risken) just nu är för låg”, skriver GodEl.”
[länk]
Man får nog gratulera dig till att du har det fastprisavtal som du beskrev.
När går ditt avtal ut?
P per s skrev:
gamla tvåglas fönster har ett u-värde på ca 2.9
nya treglas har ca 1.3
Vi tar då standardfönster 8st som har en yta på 1.2 kvm -> 10kvm .
Nyckeltal per ort (ta det som ligger närmast)
(nyckeltalen anger hur många W / kvm man sparar på ett ungefär och man sparar nästan 2x mer i Kiruna än i Malmö)
Ort, Nyckeltal
Malmö, 79
Göteborg, 80
Stockholm, 93
Växjö, 94
Gävle, 109
Falun, 113
Umeå, 125
Östersund, 127
Luleå, 139
Kiruna, 143
Jag tar 100 som ett medeltal
(2.9-1.1)*100 = 180kWh / kvm & år-> 180*10 = 1800 kWh /år
källa för dessa är
https://viivilla.se/gor-det-sjalv/fonster-dorrar/effektiva-fonster-en-bra-investering1/
1800 kWh med en värmepump som har en COP på 2.2 i medel (nya har ännu bättre cOP) -> 1800/2.2= 800 kWh el sparade / år
kostnad per kWh säg 120öre
Ett fast fönster ligger på ca 1500 (eller mer)
ett öppningsbart ligger på ca 3000 (eller mer)
Arbetskostnad för att byta fönster ligger på ca 1000kr / fönster efter ROT
(gissar jag, man kan säkert får bättre priser , men även sämre)
Så kollar på på ROI (återbetalings tid)
fasta fönster göra jobbet själv = (8*1500)/(800*1.2) = 13 år
öppningsbara fönster , göra jobbet själv = 26år
fasta fönster leja bort = (8*(1500+1000))/(800*1.2) = 21 år
öppingsbara fönster , leja bort = 33 år
Så kan man göra jobbet själv och bor i Kiruna ... då är det helt klart värt det.
Kan man inte göra jobbet själv och bor i Skåne ... tveksamt.
vill du har dyrare fönster ... nä rent ekonomist bär det sig nog inte.
Men du har helt rätt i att det beror på det enskilda huset hur värt det är att byta fönster.
Det är för helt år. Dvs jag har byggt ett ~noll energi hus från 1947.M Martin Lundmark skrev:
Har väl inte varit ekonomiskt försvarbart förrän nu. Men kul projekt. Blev klar 2014, så det är validerat att det funkar
Innehållet i den här tråden är typiskt - typiskt manligt. Först och främst ska det skaffas nya maskiner och apparater. Det första rådet när det gäller minskning av uppvärmningskostnader är alltid att förbättra isoleringen! Om huset är från 60-talet finns säkert mycket att göra och inlägg 9 anger en del av dem (även om 4-glasfönster känns överdrivet - bättre i så fall med energiglas med metallbeläggning). Kom ihåg att man också kan byta glas i gamla fönster till en lägre kostnad.
För den som är intresserad visas här vår elförbrukning (direktverkande) per dag beräknad efter förbrukning och medeltemperatur per månad. Hus byggt 1976 med en numera gammal luftvärmepump och nya glaskassetter. Under 20 kWh per dygn kommer vi inte med våra mat- och duschvanor. Möjligen drar den nya OLED-teven mindre än den gamla plasma-dito.
Som synes har månadsmedeltemperaturen aldrig varit lägre än -7 här i Nacka de senaste 15 åren och det var i januari och december 2010 - enligt SMHI.
För den som är intresserad visas här vår elförbrukning (direktverkande) per dag beräknad efter förbrukning och medeltemperatur per månad. Hus byggt 1976 med en numera gammal luftvärmepump och nya glaskassetter. Under 20 kWh per dygn kommer vi inte med våra mat- och duschvanor. Möjligen drar den nya OLED-teven mindre än den gamla plasma-dito.
![Scatterplot som visar elförbrukning mot temperatur mellan åren 2006 och 2021.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/550/550109-3213e6d8e526e39665ba55decf160d61.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Som synes har månadsmedeltemperaturen aldrig varit lägre än -7 här i Nacka de senaste 15 åren och det var i januari och december 2010 - enligt SMHI.
Redigerat:
Elektriska apparater t.ex. en TV, om den drar 300 W, ja då lämnar den ifrån sig också 300 Watt wärme. Alltså att betrakta som ett värmeelement, om än något komplicerat och dyrt sådant.
Skulle ni enbart ha direktverkade el för uppvärmning av ert enfamiljshus, spelar det ingen roll om det är TVn som värmer eller el-elementet på väggen.
Stänger ni av TVn innebär det att el-elementen måste kompensera för det och värma litet mer. Detta under eldningsperioden, dvs vinterhalvåret. På sommaren vid utetemperaturer på 25 grader vill man klart inte ha de 300 W värme från TVn.
Men nu har ni en luft-luft-värmepump som gör situationen litet bättre.
Skulle ni enbart ha direktverkade el för uppvärmning av ert enfamiljshus, spelar det ingen roll om det är TVn som värmer eller el-elementet på väggen.
Stänger ni av TVn innebär det att el-elementen måste kompensera för det och värma litet mer. Detta under eldningsperioden, dvs vinterhalvåret. På sommaren vid utetemperaturer på 25 grader vill man klart inte ha de 300 W värme från TVn.
Men nu har ni en luft-luft-värmepump som gör situationen litet bättre.
Precis, under eldningsperioden. Vi tittar dock på TV även under sommaren. Faktiskt. Om en 50 tums plasmateve drar 300 W (inte omöjligt) blir det 3 kWh under 10 timmar och ger då utslag på diagrammet ovan. Kanske tittar vi inte så mycket på TV...A Arnodt skrev:Elektriska apparater t.ex. en TV, om den drar 300 W, ja då lämnar den ifrån sig också 300 Watt wärme. Alltså att betrakta som ett värmeelement, om än något komplicerat och dyrt sådant.
Skulle ni enbart ha direktverkade el för uppvärmning av ert enfamiljshus, spelar det ingen roll om det är TVn som värmer eller el-elementet på väggen.
Stänger ni av TVn innebär det att el-elementen måste kompensera för det om värma litet mer. Detta under eldningsperioden, dvs vinterhalvåret.
Men nu har ni en luft-luft-värmepump som gör situationen litet bättre.
Hej torkelbT torkelb skrev:Innehållet i den här tråden är typiskt - typiskt manligt. Först och främst ska det skaffas nya maskiner och apparater. Det första rådet när det gäller minskning av uppvärmningskostnader är alltid att förbättra isoleringen! Om huset är från 60-talet finns säkert mycket att göra och inlägg 9 anger en del av dem (även om 4-glasfönster känns överdrivet - bättre i så fall med energiglas med metallbeläggning). Kom ihåg att man också kan byta glas i gamla fönster till en lägre kostnad.
För den som är intresserad visas här vår elförbrukning (direktverkande) per dag beräknad efter förbrukning och medeltemperatur per månad. Hus byggt 1976 med en numera gammal luftvärmepump och nya glaskassetter. Under 20 kWh per dygn kommer vi inte med våra mat- och duschvanor. Möjligen drar den nya OLED-teven mindre än den gamla plasma-dito.
[bild]
Som synes har månadsmedeltemperaturen aldrig varit lägre än -7 här i Nacka de senaste 15 åren och det var i januari och december 2010 - enligt SMHI.
Du skriver; "Innehållet i den här tråden är typiskt - typiskt manligt. Först och främst ska det skaffas nya maskiner och apparater."
Jag har i 25 år utbildat elkraftingenjörer, detta bl.a. för att vi behöver duktiga ingenjörer som kan tackla problematiken med ett ökat elkraftberoende och ett ökat elkraftbehov.
I elkraftutbildningen ingår, till stor del, maskiner och apparater, vi har haft glädjen att många kvinnor sökt till utbildningen och många kvinnor har även tagit elkraftingenjörsexamen.
Menar du att jag har utbildat dessa till att tänka och handla ”typiskt manligt”?
Någon sådan aspekt har jag inte lagt på att utbilda elkraftingenjörer!
Du skriver sedan; "Det första rådet när det gäller minskning av uppvärmningskostnader är alltid att förbättra isoleringen!"
Jag vet inte om jag kan hålla med dig, och avråder nog från att använda ordet ”alltid”. Vad som är lämpligt beror nog på omständigheter. Det är olika för olika människor (och platser). Jag har bl.a. använt mina ingensjörskunskaper i den bedömningen.
Om du tittar i #2 så har jag inte bytt fönster eller tilläggsisolerat huset (byggt 1967). Men minskat elanvändningen (energiåtgången), genom installation av en varvtalsstyrd bergvärmepump. En minskning från ca 42 600 kWh/år i elbehov (snitt över 10 år) till 13 870 kWh under 2020, varav värmepumpen använde 6 747 kWh till värme och varmvatten.
Medeltemperaturen där jag bor är ca 4 grader och dimensionerande utetemperatur (DUT) -34 grader.
De 15 senaste åren har jag haft ned till drygt -30 (under en vecka), vid några tillfällen, och den lägsta temperaturen jag upplevt i huset (innan bergvärmen) var -43 grader.
Vad kostar det, för mig, att tilläggsisolera husets väggar och byta fönster i relation till den minskning i elbehov jag då får?
Vad behövs för isolering för att komma ned till min nuvarande elanvändning?
Redigerat:
Jag besvarar inte alla dina frågor eftersom de är tillspetsade och avsiktligt retoriska; kanske liksom det jag skrev. Det viktiga är att den som funderar på energieffektivisering av sitt hem inte börjar med att fundera på inköp av utrustning. Det kan nog kallas typiskt manligt.M Martin Lundmark skrev:Hej torkelb
Du skriver; "Innehållet i den här tråden är typiskt - typiskt manligt. Först och främst ska det skaffas nya maskiner och apparater."
Jag har i 25 år utbildat elkraftingenjörer, detta bl.a. för att vi behöver duktiga ingenjörer som kan tackla problematiken med ett ökat elkraftberoende och ett ökat elkraftbehov.
I elkraftutbildningen ingår, till stor del, maskiner och apparater, vi har haft glädjen att många kvinnor sökt till utbildningen och många kvinnor har även tagit elkraftingenjörsexamen.
Menar du att jag har utbildat dessa till att tänka och handla ”typiskt manligt”?
Någon sådan aspekt har jag inte lagt på att utbilda elkraftingenjörer!
Du skriver sedan; "Det första rådet när det gäller minskning av uppvärmningskostnader är alltid att förbättra isoleringen!"
Jag vet inte om jag kan hålla med dig, och avråder nog från att använda ordet ”alltid”. Vad som är lämpligt beror nog på omständigheter. Det är olika för olika människor (och platser). Jag har bl.a. använt mina ingensjörskunskaper i den bedömningen.
Om du tittar i #2 så har jag inte bytt fönster eller tilläggsisolerat huset (byggt 1967). Men minskat elanvändningen (energiåtgången), genom installation av en varvtalsstyrd bergvärmepump. En minskning från ca 42 600 kWh/år i elbehov (snitt över 10 år) till 13 870 kWh under 2020, varav värmepumpen använde 6 747 kWh till värme och varmvatten.
Medeltemperaturen där jag bor är ca 4 grader och dimensionerande utetemperatur (DUT) -34 grader.
De 15 senaste åren har jag haft ned till drygt -30 (under en vecka), vid några tillfällen, och den lägsta temperaturen jag upplevt i huset (innan bergvärmen) var -43 grader.
Vad kostar det, för mig, att tilläggsisolera husets väggar och byta fönster i relation till den minskning i elbehov jag då får?
Vad behövs för isolering för att komma ned till min nuvarande elanvändning?
Christian.a skriver "Har ett hus från 60-talet, med isolering och fönster som man kan förvänta sig. Allt är i bra skick, så tänkte inte göra några insatser med det".
Skillnaden mellan hus från 1960 (och även 1967) och vad som kan åstadkommas idag är stor. Mycket stor. Dessutom har det gått 60 år sedan huset byggdes. Självklart är då att man först och främst ser över sitt hus. Även om man självklart minskar sin energiförbrukning vid byte till värmepump, kan man komma ännu lägre med bättre isolering och då är det nog först och främst åtgärder med fönster och vinden som ger den största vinsten. Byta fönster görs inte med vänster hand, men lägga på mer isolering på vinden kan de flesta göra åtminstone med två händer. Om du föredrar en varvtalsstyrd värmepump, så får det stå för dig. Jag skulle utan vidare tilläggsisolera vinden i ett tidigt skede. Fönstren har jag redan bytt glas i.
Dock att byta fönster , visst det ger energibesparing, men kollar man på energibesparing / instoppad krona (speciellt om man inte gör jobbet själv och bor i södra Sverige) så hamnar fönster långt ned.T torkelb skrev:Jag besvarar inte alla dina frågor eftersom de är tillspetsade och avsiktligt retoriska; kanske liksom det jag skrev. Det viktiga är att den som funderar på energieffektivisering av sitt hem inte börjar med att fundera på inköp av utrustning. Det kan nog kallas typiskt manligt.
Christian.a skriver "Har ett hus från 60-talet, med isolering och fönster som man kan förvänta sig. Allt är i bra skick, så tänkte inte göra några insatser med det".
Skillnaden mellan hus från 1960 (och även 1967) och vad som kan åstadkommas idag är stor. Mycket stor. Dessutom har det gått 60 år sedan huset byggdes. Självklart är då att man först och främst ser över sitt hus. Även om man självklart minskar sin energiförbrukning vid byte till värmepump, kan man komma ännu lägre med bättre isolering och då är det nog först och främst åtgärder med fönster och vinden som ger den största vinsten. Byta fönster görs inte med vänster hand, men lägga på mer isolering på vinden kan de flesta göra åtminstone med två händer. Om du föredrar en varvtalsstyrd värmepump, så får det stå för dig. Jag skulle utan vidare tilläggsisolera vinden i ett tidigt skede. Fönstren har jag redan bytt glas i.
Isolering , javisst, det ger troligen mest energibesparing / instoppad kr men man kan inte bara tex slänga upp mer isolering på kallvinden utan att veta att det inte orsakar fukt & mögelskador.
Om jag förstått det rätt är extra isolering av kallvind på 60tals hus en av de vanligaste orsakerna till fukt och mögelskador på vinden i just 60tals hus.
Men det är inte heller bara att byta en gammal olje/ved/pellets panna mot en ny VP i ett 60tals hus.
De flesta 60tals hus är gjorda för att ha varm murstock för att hålla mögel borta från vinden.
Byter man till VP, försvinner värmen från murstocken och risken för mögel ökar på kallvinden.
Så tar man då och tar bort all isolering på vinden , lägger ångspärr och isolerar vad händer?
Den där fukten som tidigare gick upp på vinden och ventilerades bort mha självdrag , vart tar den vägen?
Skulle gissa på att den åker in i väggarna / kanterna på taket där ångspärren inte ligger och orsakar fuktproblem.
Så ibland är det bästa man kan göra att "slänga maskiner & apparater" på problemet.
Så istället för att då riva alla väggar & isolering, lägga ny fuktspärr så slänger man lite prylar på problemet
Troligen är det självdrag i en 60tals kåk
så det första man gör är att fixa mekanisk frånluft för att få bort så mycket fuktig luft som det går inifrån huset så att den inte går upp genom innertaket. Men ska man ändå hålla på med ventilation, kan man lika gärna göra FTX direkt.
Sen stoppar man en trygghetsvakt vind på kallvinden.
Sen isolerar man vinden
Först nu kan det vara värt att byta fönster sett till energibesparing / instoppad krona.
Och solceller? tja de minskar även värmen på vinden = större risk fuktproblem.
Byte värmeanläggning då? Tja det beror lite på vad som är gjort med ens hus och hur mycket jobb man vill lägga ned.
Hej torkelbT torkelb skrev:Jag besvarar inte alla dina frågor eftersom de är tillspetsade och avsiktligt retoriska; kanske liksom det jag skrev. Det viktiga är att den som funderar på energieffektivisering av sitt hem inte börjar med att fundera på inköp av utrustning. Det kan nog kallas typiskt manligt.
Christian.a skriver "Har ett hus från 60-talet, med isolering och fönster som man kan förvänta sig. Allt är i bra skick, så tänkte inte göra några insatser med det".
Skillnaden mellan hus från 1960 (och även 1967) och vad som kan åstadkommas idag är stor. Mycket stor. Dessutom har det gått 60 år sedan huset byggdes. Självklart är då att man först och främst ser över sitt hus. Även om man självklart minskar sin energiförbrukning vid byte till värmepump, kan man komma ännu lägre med bättre isolering och då är det nog först och främst åtgärder med fönster och vinden som ger den största vinsten. Byta fönster görs inte med vänster hand, men lägga på mer isolering på vinden kan de flesta göra åtminstone med två händer. Om du föredrar en varvtalsstyrd värmepump, så får det stå för dig. Jag skulle utan vidare tilläggsisolera vinden i ett tidigt skede. Fönstren har jag redan bytt glas i.
Frågeställaren vill ha konkreta råd, inte påståenden som du inte kan belägga.
När jag tittar på ”Bästa lösning?” gällande driftskostnaderna för ett hus och då främst gällande uppvärmning och elbehov, som frågeställningen är i denna tråd. Då tittar jag förutsättningslöst på helheten, utifrån förutsättningarna för varje hus.
Här ger jag råd utifrån hur jag gjort med mitt hus, med dess förutsättningar. Sedan får frågeställaren anpassa åtgärderna till det hus han har. Men även andra än frågeställaren bör ha nytta av de råd som ges här. Isolering är inte alltid bäst och billigast.
Jag bestämmer inte, inledningsvis, att en sak är given som bästa lösning. Jag har ingen förutfattad mening att varvtalsstyrd bergvärme är bäst, men kan inte i varje inlägg ge en fullödig beskrivning om varför mitt hus har just den lösningen.
Innan vi köpte vårt hus hade vi nog tittat på ett femtontal hus under ca tre års tid. Huset valdes (förutam andra kriterier) bl.a. utifrån möjligheten att kunna bo där med låga driftskostnader, med beaktande av möjliga åtgärder.
När vi köpt huset kunde jag t.ex. (utifrån befintliga byggritningar) beräkna värmeutflöde i väggar och fönster, mäta temperaturer i värmesystemet samt årgång av elenergi under olika årstider.
I mina inlägg här, har jag bl.a. redovisat utfallet av mitt val av uppvärmning och resultatet gällande behovet av elenergi och finessen med att undvika elpatron som elspets när det är som kallast, viktiga synpunkter om man vill hålla låga driftskostnader i framtiden.
Den besparing gällande uppvärmningskostnad, som jag gjort genom värmepumpen fortsätter flera år framåt, och kan bl.a investeras i nya fönster. Detta utan att fönsterna behöver innebära någon större energibesparing utan exempelvis, ge mindre kallras och enklare fönsterputsning.
Jag har redovisat utfallet i minskad elanvändning vid installation av en varvtalsstyrd bergvärmepump (som inte behöver elspets) och frågade dig; ” Vad kostar det, för mig, att tilläggsisolera husets väggar och byta fönster i relation till den minskning i elbehov jag då får? Vad behövs för isolering för att komma ned till min nuvarande elanvändning?”
Du vägrar att svara, utan påstår; ”Även om man självklart minskar sin energiförbrukning vid byte till värmepump, kan man komma ännu lägre med bättre isolering och då är det nog först och främst åtgärder med fönster och vinden som ger den största vinsten.”
Jag bor i norra Sverige i ett tegelhus med många och stora fönster. Vinden var tilläggsisolerad innan jag köpte det, och kan idag användas som en utmärkt förvaring, s.k. kallvind.
Kostnaden att införa extra isolering, och/eller att byta fönster, då jag redan har värmepump, återbetalar sig inte.
Om du påstår att ”bättre isolering” samt ” åtgärder med fönster och vinden” ger lägre energibehov i mitt hus än med värmepumpen, utan att du redovisar hur man genomför detta, hur huset ser ut efteråt och vad det kostar, så tror jag dig helt enkelt inte.
Jag upprepar; Frågeställaren vill ha konkreta råd, inte påståenden som du inte kan belägga.
Redigerat: