Medlem
· Västra Götaland
· 1 863 inlägg
Det är exakt 0 bekymmer för alla typer av ansökningar du gör. Att bygglovet saknas hindrar ingenting utan kan snarare vara en fördel för sådana med livlig fantasi, eller hur @hempularen ?S S1875 skrev:
Det finns många byggnader som saknar alla former av bygglov som är registrerade. För det första så var dom kanske inte ens bygglovspliktiga från början, vilket mycket väl kan vara så i ditt fall. Men det händer också att handlingarna bara försvinner. Jag äger en fastighet på inom detaljplanerat område där kommunen har 0 registrerat på det. Huset byggdes för ca 80 år sedan och handlingarna har troligen kommit bort under kommunbildning som skett.
Medlem
· Västra Götaland
· 1 863 inlägg
Det är 100% helt självklart, spelar ingen roll enligt lagen om det är fritidshus eller permanentboende så vad en kommun tycker spelar ingen roll. Däremot kan en detaljplan eller bevarandeskydd mm sätta stopp för det.M mojjen skrev:
Jag hade läst nedan länk i detta forum. Däremot såg jag att PBL klassar Fritidshus som Bostadshus i denna fråga. Så du har rätt. Även om vissa kommuner har krånglat så bör de inte ha rätt att neka...A Autodidak1 skrev:
Attefall vid fritidshus? | Byggahus.se
Jag kan garantera att om detta hus finns inom Umeå kommun kommer bygglovsavdelningen att göra allt för att göra ditt liv så svårt som möjligt!splinter skrev:
Bevisbördan ligger på kommunen, de måste kunna visa att huset är ett svartbygge. Det finns väl ingen anledning att utgå från att det är det?S S1875 skrev:
Nej då, hela sommarstugeområdet saknar bygglov mig veterligen. Så om jag förstår det rätt kan jag ansöka om bygge av attefallshus och bygga altan och skärmtak. Fästen det inte finns ngt bygglov på papper? Kan ju alltid kontrollera med kommunenJ Grisbacka skrev:
Jag skulle göra en bygganmälan för attefallshuset bara.S S1875 skrev:
Husägare
· Stockholms län
· 52 inlägg
Det är väldigt stor oreda i både begrepp och i debatt!
"Bygglov" fanns inte före 1 juli 1987 då ÄPBL trädde ikraft. Innan dess hette det" byggnadslov".
Ett bostadshus från 1944 är absolut inget att ifrågasätta. Det finns inget i lagreglerna om lovfria åtgärder (friggebo- och atefallsåtgärder) som ger en BN rätt att kräva bevis på att en huvudbyggnad har tillkommit med byggnadslov eller bygglov. Så glöm allt sådan tjafs! Allt som gäller för att få uppföra komplementbyggnader lovfritt är att det finns en huvudbyggnad, oavsett hur och när den har tillkommit. Inom eller utanför detaljplan spelar ingen roll.
Skyldighet att söka byggnadslov infördes vid olika tidpunkter i landskommunerna, många på 1930-talet, Forska i kommunhistoriken så finns svaret där. I Grödinge, som sedan 1971 ingår i Botkyrka kommun infördes utomplansbestämmelser i februari 1938. Då tillsattes en byggnadsnämnd för att sköta lovgivningen och sedan dess ska byggnadslov ha sökts. Men även om en huvudbyggnad tillkommit genom svartbygge så är det en huvudbyggnad, som ger rätt att göra lovfria åtgärder. .
En huvudbyggnads tillkomstår framgår ofta av fastighetsregistret, som finns hos Lantmäteriet. Ring tfn 0771-636363 (+ knappval 1). Där finns även historiska kartor som visar bebyggelse vid olika årtal. Även kartor från lantmäteriförrättningar kan visa dåvarande bebyggelse.
"Bygglov" fanns inte före 1 juli 1987 då ÄPBL trädde ikraft. Innan dess hette det" byggnadslov".
Ett bostadshus från 1944 är absolut inget att ifrågasätta. Det finns inget i lagreglerna om lovfria åtgärder (friggebo- och atefallsåtgärder) som ger en BN rätt att kräva bevis på att en huvudbyggnad har tillkommit med byggnadslov eller bygglov. Så glöm allt sådan tjafs! Allt som gäller för att få uppföra komplementbyggnader lovfritt är att det finns en huvudbyggnad, oavsett hur och när den har tillkommit. Inom eller utanför detaljplan spelar ingen roll.
Skyldighet att söka byggnadslov infördes vid olika tidpunkter i landskommunerna, många på 1930-talet, Forska i kommunhistoriken så finns svaret där. I Grödinge, som sedan 1971 ingår i Botkyrka kommun infördes utomplansbestämmelser i februari 1938. Då tillsattes en byggnadsnämnd för att sköta lovgivningen och sedan dess ska byggnadslov ha sökts. Men även om en huvudbyggnad tillkommit genom svartbygge så är det en huvudbyggnad, som ger rätt att göra lovfria åtgärder. .
En huvudbyggnads tillkomstår framgår ofta av fastighetsregistret, som finns hos Lantmäteriet. Ring tfn 0771-636363 (+ knappval 1). Där finns även historiska kartor som visar bebyggelse vid olika årtal. Även kartor från lantmäteriförrättningar kan visa dåvarande bebyggelse.
Vad jag kan förstå så får man bygga ett Attefalkshus och en friggebod. Attefalkshuset kan delas upp i två hus men den sammanlagda ytan får inte överstiga 30 kvm.S S1875 skrev:
tDetta gäller för attefallshus - Boverket
Är du helt säker på att ingen byggnation finns registrerad på tomten?S S1875 skrev:
Om huvudbyggnaden var byggd 1944 och det är ett fritidshus på landet så krävdes det troligen inget bygglov på den tiden. Då var det nog mest i tätorter lov krävdes. Därmed skulle byggnaden vara fullt laglig och kvalificera för byggande av Friggebod Attefallshus och liknande. Det besked jag har fått är att äldre uthus inte har någon betydelse heller, eftersom dessa inte byggts efter Friggebods eller Attefallsregler så är denna byggrätt inte förbrukad utan det ska gå bra att uppföra komplementbyggnader enligt dessa regler.splinter skrev:
Kort svar:
Ja.
Långt svar:
De byggnader och tillbyggnader du nämner står alla i relation till att det finns en huvudbyggnad på fastigheten. Om det inte finns bygglov för byggnaderna på tomten så finns det inte heller någon formell huvudbyggnad att förhålla sig till.
Visst, det har gått 10 år och det olovliga byggnaderna har preskriberats. Därmed kan kommunen inte tvinga dig riva eller betala avgifter. Men om du vill utföra nya åtgärder som kräver bygglov eller bygganmälan så kan kommunen eventuellt kräva att du först river de olovliga byggnaderna.
Lyckligtvis så är kommunerna sällan så fyrkantiga. Sådana krav går förstås emot sunt förnuft. Jag råder dig att ta kontakt med aktuell kommun och diskutera hur ni bäst löser situationen.
Vi köpte ett hus förra året som är byggt 1915 som nu visar sig inte har något ursprungligt bygglov. Huset byggdes precis utanför stadsplanerat område när det begav sig och när husägarna här omkring i efterhand skickade in sitautionsplaner visade det sig att vårt och ett annat hus låg för nära tomtgräns och godkändes därmed inte. Sen har man låtit detta bero - huset låg ju utanför stadsplan i några år till. Efter det har huset fått bygglov för olika ändringar och tillbyggnader utan bekymmer. Men..
..när vi sedan ansökte om tillbyggnation av övervåningen beviljades bygglovet snabbt av kommunen. Bygglovet överklagades sedan av våra grannar pga försämrad utsikt. Länsstyrelsen upptäckte då denna gamla (och för oss okända) dokumentation i ett byggnadsnämndsprotokoll från 1916. Då avstånd till tomtgräns inte finns bedömd i några tidigare bygglov samt att det inte finns något ursprungligt bygglov på huset upphävdes bygglovet. Vi överklagade till Mark- och miljö utan framgång. Nu tolkas vårt hus som stått här i över hundra år som olovligt. Vi får därmed inte heller nyttja några bygglovsbefriade åtgärder som t ex attefallshus, altan eller skärmtak.
Vi är nu i process att söka ersättning av säljaren för de kostnader som uppkommer för att göra huset lovligt i efterhand. Eftersom huset är så gammalt är detta mycket problematiskt då bygglov endast kan ges med nybyggnationskrav gällande t ex tillgänglighet och energi. Bygglovsavdelningen är inte heller villiga att hjälpa oss genom att göra avsteg från några som helst krav. De kostnader som följer är omfattande och vi måste återigen påbörja en väldigt tidskrävande process med massiva ombyggnationer, söka bygglov för huset som det ser ut nu och sedan söka bygglov för tillbyggnad (med överklagande grannar).
Så jo, sånt här kan ställa till bekymmer...
..när vi sedan ansökte om tillbyggnation av övervåningen beviljades bygglovet snabbt av kommunen. Bygglovet överklagades sedan av våra grannar pga försämrad utsikt. Länsstyrelsen upptäckte då denna gamla (och för oss okända) dokumentation i ett byggnadsnämndsprotokoll från 1916. Då avstånd till tomtgräns inte finns bedömd i några tidigare bygglov samt att det inte finns något ursprungligt bygglov på huset upphävdes bygglovet. Vi överklagade till Mark- och miljö utan framgång. Nu tolkas vårt hus som stått här i över hundra år som olovligt. Vi får därmed inte heller nyttja några bygglovsbefriade åtgärder som t ex attefallshus, altan eller skärmtak.
Vi är nu i process att söka ersättning av säljaren för de kostnader som uppkommer för att göra huset lovligt i efterhand. Eftersom huset är så gammalt är detta mycket problematiskt då bygglov endast kan ges med nybyggnationskrav gällande t ex tillgänglighet och energi. Bygglovsavdelningen är inte heller villiga att hjälpa oss genom att göra avsteg från några som helst krav. De kostnader som följer är omfattande och vi måste återigen påbörja en väldigt tidskrävande process med massiva ombyggnationer, söka bygglov för huset som det ser ut nu och sedan söka bygglov för tillbyggnad (med överklagande grannar).
Så jo, sånt här kan ställa till bekymmer...
Redigerat: