10 698 läst · 20 svar
11k läst
20 svar
Förankring eller inte i befintlig vägg vid tillbyggnad.
Sida 1 av 2
Hej!
Har en fråga som jag redan nu vet att jag kommer få olika svar på..![Glad :) :)]()
Håller på med en tillbyggnad, plattan är gjuten och den är ej i kontakt med befintlig grund så den kan göra sig såsom den behagar. Ytterväggarna på tillbyggnaden är murade i isoleca, med glidskikt mot plattan. På de ställen där den nya yttermuren möter befintligt hus så är den förankrad med armeringjärn vart 3:e skift enligt konstruktören inrådan. Kan nämna att befintligt hus är från 40-talet och i tegel (kanalmurat). Vad tycker ni i detta fall, förankring eller inte mot befintlig fasad?
Har en fråga som jag redan nu vet att jag kommer få olika svar på..
Håller på med en tillbyggnad, plattan är gjuten och den är ej i kontakt med befintlig grund så den kan göra sig såsom den behagar. Ytterväggarna på tillbyggnaden är murade i isoleca, med glidskikt mot plattan. På de ställen där den nya yttermuren möter befintligt hus så är den förankrad med armeringjärn vart 3:e skift enligt konstruktören inrådan. Kan nämna att befintligt hus är från 40-talet och i tegel (kanalmurat). Vad tycker ni i detta fall, förankring eller inte mot befintlig fasad?
Medlem
· Blekinge
· 10 117 inlägg
Om det har betydelse eller inte, beror helt på undergrundens beskaffenhet. Det är dock en bra princip vid alla större tillbyggnader att ha en rörelsefog mellan gammalt och nytt och att undvika förankringar mellan dessa delar.
Och då kommer följdfrågan som ingen verkar reagera/tänka på. Hur tusan skall man få tätningen mellan befintlig byggnad och tillbyggnad tät, om inte tillbyggnaden är förankrad i huvudbyggnaden?
1.
Om där finns en rörelsefog, som för mig i och för sig låter helt logiskt i det fall man vill slippa framtida problem vid sättningar, så kan ju också tillbyggnaden röra sig fritt från den befintliga byggnaden/huvudbyggnaden.
Det i SIN tur, torde orsaka att tätningen där tillbyggnaden ansluter till huvudbyggnaden, "slits sönder", långsamt men säkert - återigen i det fall tillbyggnaden rör sig (något den ju skall kunna göra enligt principen "fristående tillbyggnad med rörelsefog mot huvudbyggnad".)
Så hur löser man det problemet?
2.
Nästa problem torde ju vara stabiliteten i tillbyggnadens del som hamnar närmast (intill) huvudbyggnaden. Eftersom där inte finns någon vägg byggd för tillbyggnaden (i det fall tillbyggnaden byggs med endast 3 sidor), så finns det ju inget som stabiliserar den sidan i det fall det blåser eller tillbyggnaden belastas med snö eller vad som helst.
Man utnyttjar väl oftast den befintliga byggnadens yttervägg, och använder den som innervägg för tillbyggnaden, eller?
En lösning på det problemet är att bygga tillbyggnaden med 4 sidor helt enkelt, inte bara 3, vilket innebär att man bygger ytterligare en vägg där tillbyggnaden möter huvudbyggnaden, så där blir dubbla väggar (huvudbyggnadens yttervägg + tillbyggnadens 4:e vägg, rygg mot rygg, dikt an).
I det fallet blir tillbyggnaden stabil åt det hållet också, förutsatt att man skruvar på skivor på väggen, alternativt har diagonalstag i den uppreglade väggen.
Men jag tycker mig se väldigt många tillbyggnader som bara helt enkelt utnyttjar huvudbyggnadens yttervägg, och använder det som innervägg i den nya tillbyggnaden. Så hur tusan stabiliteten löses i de fall kan jag inte förstå i det fall man inte ens förankrar tillbyggnaden i huvudbyggnaden.
1.
Om där finns en rörelsefog, som för mig i och för sig låter helt logiskt i det fall man vill slippa framtida problem vid sättningar, så kan ju också tillbyggnaden röra sig fritt från den befintliga byggnaden/huvudbyggnaden.
Det i SIN tur, torde orsaka att tätningen där tillbyggnaden ansluter till huvudbyggnaden, "slits sönder", långsamt men säkert - återigen i det fall tillbyggnaden rör sig (något den ju skall kunna göra enligt principen "fristående tillbyggnad med rörelsefog mot huvudbyggnad".)
Så hur löser man det problemet?
2.
Nästa problem torde ju vara stabiliteten i tillbyggnadens del som hamnar närmast (intill) huvudbyggnaden. Eftersom där inte finns någon vägg byggd för tillbyggnaden (i det fall tillbyggnaden byggs med endast 3 sidor), så finns det ju inget som stabiliserar den sidan i det fall det blåser eller tillbyggnaden belastas med snö eller vad som helst.
Man utnyttjar väl oftast den befintliga byggnadens yttervägg, och använder den som innervägg för tillbyggnaden, eller?
En lösning på det problemet är att bygga tillbyggnaden med 4 sidor helt enkelt, inte bara 3, vilket innebär att man bygger ytterligare en vägg där tillbyggnaden möter huvudbyggnaden, så där blir dubbla väggar (huvudbyggnadens yttervägg + tillbyggnadens 4:e vägg, rygg mot rygg, dikt an).
I det fallet blir tillbyggnaden stabil åt det hållet också, förutsatt att man skruvar på skivor på väggen, alternativt har diagonalstag i den uppreglade väggen.
Men jag tycker mig se väldigt många tillbyggnader som bara helt enkelt utnyttjar huvudbyggnadens yttervägg, och använder det som innervägg i den nya tillbyggnaden. Så hur tusan stabiliteten löses i de fall kan jag inte förstå i det fall man inte ens förankrar tillbyggnaden i huvudbyggnaden.
Grundstött
· Halland
· 28 358 inlägg
Jag tycker det skulle kännas tryggt med någon typ av förankring.
T.ex. långa bultar (gängstång + muttrar + brickor) som sitter i överstora hål genom stående reglar i gamla huset och tillbyggnaden.
Och så kanske man kan titta till det hela då och då, och se om delarna börjar röra sig i otakt.
T.ex. långa bultar (gängstång + muttrar + brickor) som sitter i överstora hål genom stående reglar i gamla huset och tillbyggnaden.
Och så kanske man kan titta till det hela då och då, och se om delarna börjar röra sig i otakt.
Produkter som diskuteras: "gängstång"
![](https://cdn.shopify.com/s/files/1/0424/7398/0064/products/107550_180x.jpg?v=1680005422)
Gängstänger
Gängstänger, även kända som ankarstänger, är långa metallstänger med gängade ändar som används för att sammanfoga material eller för fixering i konstruktioner av betong, murverk och trä.
Läs mer
Har också denna fundering ang. min utbyggnad. Min KA sa att vanligtvis brukar man sammanfoga byggnaderna, min ursprungliga tanke var att ha dom så fristående som möjligt. Har även ett badrum med folie och kakel & klinker mot ytterväggen som ligger mot tillbyggnaden. Man vill ju inte riskera att tätskiktet påverkas av sättningar. Mitt hus är iofs från slutet av 1800-talet och grunden under badrummet består av diverse stenblock staplade på varandra. Att sammanfoga med den betydligt mer modernt konstruerade tillbyggnaden kanske är en bra idé med tanke på det? En del av sulan är även gjuten i berg så det kanske inte blir så mycket sättningar...![Funderar :thinking: :thinking:]()
Medlem
· Blekinge
· 10 117 inlägg
Jag vill understryka att vid en tillbyggnad på berg eller mycket fast mark, är detta ingen stor fråga. I andra fall bör man däremot tänka på det.
Fogar mellan befintligt hus och tillbyggnad måste vara täta, vilket inte är samma sak som att delarna är förankrade i varandra. Små spikar räknas inte som förankring. Tätningen kan bestå av uppvikt papp, drevning, silikonfogar osv, beroende på var den görs. I en rörelsefog mellan hårda delar kan man med fördel använda olika typer av skivmaterial.
En tillbyggnad måste vara stabil i sig. Det är inget problem att åstadkomma stabilitet utan förankring i det gamla huset. Stabiliteten (inte att förväxla med bärförmågan) löser man med hjälp av skivmaterial, diagonaler och liknande hjälpmedel.
Byggnader från olika tidsepoker och med olika byggnadssätt rör sig på olika sätt. Detta måste man ha med i beräkningen. Rörelsefogar (på fackspråk: dilatationsfogar) finns i alla större moderna byggnader, fast de normalt inte syns.
Fogar mellan befintligt hus och tillbyggnad måste vara täta, vilket inte är samma sak som att delarna är förankrade i varandra. Små spikar räknas inte som förankring. Tätningen kan bestå av uppvikt papp, drevning, silikonfogar osv, beroende på var den görs. I en rörelsefog mellan hårda delar kan man med fördel använda olika typer av skivmaterial.
En tillbyggnad måste vara stabil i sig. Det är inget problem att åstadkomma stabilitet utan förankring i det gamla huset. Stabiliteten (inte att förväxla med bärförmågan) löser man med hjälp av skivmaterial, diagonaler och liknande hjälpmedel.
Byggnader från olika tidsepoker och med olika byggnadssätt rör sig på olika sätt. Detta måste man ha med i beräkningen. Rörelsefogar (på fackspråk: dilatationsfogar) finns i alla större moderna byggnader, fast de normalt inte syns.
Ja det är märkligt att man får så olika råd. Nästan var man än läser så låter det nästan hysteriskt att man inte får bygga ihop. "Det måste vara fristående!" bla. bla.H hagv skrev:
Letade för ett tag sedan info om just detta, och principlösningar på olika konstruktioner, hur man bör ansluta till befintlig byggnad, hur anslutning vid taket skall se ut så det inte läcker in, men jag hittade inget konkret som löser problematiken att det skall vara fristående, men ändå vara stabil och ändå täta mot bef. byggnad utan att vatten skall leta sig in vid regn osv.
Men då byggde du alltså tillbyggnaden med 3 väggar så att säga? Och utnyttjar därmed befintliga byggnadens yttervägg och använder som en innervägg i tillbyggnaden?H hagv skrev:
Hur får du stabilitet i tillbyggnaden när det blåser från sidan då?
Borde vika sig som ett korthus om inte det är förankrat i huvudbyggnaden och där inte finns en 4:e vägg byggd med skivmaterial?
Samtidigt får man läsa "överallt" att en tillbyggnad skall vara fristående så den kan röra sig fritt. Men hur tusan får man fogar täta mellan tillbyggnad och befintligt hus om de kan röra sig fritt från varandra.J justusandersson skrev:
Anslutningen vid taket kommer ju att gå isär till slut, förutsatt att byggnaderna rör sig individuellt, och då kommer det att börja läcka in?
Jo, fast detta förutsätter att man bygger tillbyggnaden med 4 väggar istället för 3 (förutsatt att den är kvadratisk eller rektangulär), dvs. så att tillbyggnaden får sin egen vägg direkt mot huvudbyggnadens yttervägg. Den väggen reglar man då alltså upp och sätter diagonalstag eller skivmaterial så den blir stabil.J justusandersson skrev:
Jag kan för mitt liv inte förstå hur man skulle kunna få den sidan stabil utan att man bygger en 4:e vägg för tillbyggnaden som stabiliseras med hjälp av diagonalstag eller skivmaterial, om man dessutom heller ej får fästa tillbyggnaden i den befintliga byggnaden (huvudbyggnaden).
Självbyggare
· Arvika
· 1 527 inlägg
Har man en fyrkantig byggnad behöv minst 3 "stabila" sidor. För att detta ska fungera krävs (exempelvis) att man har ett tak som fungerar genom skivverkan, i vanliga villor råsponten i taket.
Hjälper dock ej sidan som är ansluten mot beftinlig byggnad. Den torde falla som ett korthus i hård vind i det fall den inte är förankrad och den inte har sin "egen" vägg? Eller tänker jag helt fel nu?B bossespecial skrev:
Självbyggare
· Arvika
· 1 527 inlägg
Väggen mot befintlig byggnad behöver ej vara "stabil" så länge de 3 andra är det. Då det blåser mot den sidan som bara har en "stabil" vägg hjälper de andra två till att ta upp den vridning av byggnaden som uppstår. Förutsatt att du har ett tak som fungerar genom skivverkan eller att du kryssar taket. På den bifogade bilden fungerar snedsträvorna och pelarna lite som en ram som då stabiliserar gaveln. Utan stöttorna skull carporten inte ses som stabil..