23 286 läst · 79 svar
23k läst
79 svar
Attefallshuset i all ära ... men ...?
Grundstött
· Halland
· 28 358 inlägg
Du har säkert rätt Pelpet, men det motsäger ju inte att den kommunala skatteutjämningen (Robin Hood-skatten) kompenserar för detta.
http://www.lantmateriet.se/Global/O...nt/2013/Lantmäteriets årsredovisning 2013.pdfKnockOnWood skrev:
Sida 11
Kan helt klart vara riskabelt att kräva passivhusnivå på alla hus innan man vet riskerna, nivån som ställs nu känns ändå som den ligger på säkra sidan men det är helt klart detaljstyrning.Marlen Eskilsson skrev:
Finns även många andra fördyrande saker på samma tema utöver energi såsom handikappanpassning av samtliga hus som byggs, i mitt hus blir suterängvåningen/källaren handikappanpassad enligt PBL men blir nån i familjen handikappad kommer troligen vi ordna så den personen bor bara på ovanvåningen ändå så anpassningen av källaren är bara för att få bygglov och är nerplöjda pengar som inte ens kommer till nytta om nån av oss skulle bli handikappad och den gjorda anpassningen är nog tveksam om den skulle passa för just det handikapp man själv skulle råka få, kanske skulle vara en mer flexibel lösning att spara undan en slant för varje byggnad i en ombyggnadsfond istället där pengar kan tas för mer anpassad ombygnad alternativt ekonomiskt stöd för att flytta till lämpligare boende. (Dock helt klart rimligt att anpassa samtliga offentilga byggnader/miljöer)
Jag funderar lite kring vad lantmäteriet egentligen tar betalt för gällande lagfarten... det kan ju inte vara administrationen för det är ju en separat avgift!
Sjukt att de ska ta ut en administrativ avgift för att hantera de skyhöga belopp det blir med den procentuella avgiften. Men det kanske är dyrt med nollor![Inte road :rolleyes: :rolleyes:]()
Sjukt att de ska ta ut en administrativ avgift för att hantera de skyhöga belopp det blir med den procentuella avgiften. Men det kanske är dyrt med nollor
Lite mer on-topic så finns det några saker som jag gärna skulle se.
En mer likriktad behandling över landet så det är lättare att förstå vad man kan förvänta sig. (Det känns som om det är mycket lokalt tyckande nu)
En prislista över vad ett bygglov kostar och vad som driver kost! Sist jag var på byggnadskontoret så försökte jag få svar på vad ett bygglov till garage skulle kosta. Efter många om och men så fick jag ett spann på 5-10 kkr, men ett exakt pris gick inte att få.
Skapa lite "friare" detaljplaner så att det blir lite mer blandad bebyggelse även i nybyggda områden. I många områden är det väldigt strikt med kulörval på både väggar och tak, för att inte nämna antal våningar eller stil på hus. Jag tycker det är synd då de trevligaste områdena ofta är de lite äldre med en väldans blandning på hustyperna.
Ändra reglerna för strandskydd.
Jag köper att det är med tanke på både miljö och tillgänglighet, vilket i grunden är bra. Men det lämnar öppningar för lokala tolkningar kring dispenser. Hellre då att definiera vissa områden av särskild vikt mer strikt, utan möjlighet till dispens, och sedan öppna upp på andra ställen. I Sverige har vi väl den längsta strandremsan per capita och troligen bland de tuffaste reglerna!
En mer likriktad behandling över landet så det är lättare att förstå vad man kan förvänta sig. (Det känns som om det är mycket lokalt tyckande nu)
En prislista över vad ett bygglov kostar och vad som driver kost! Sist jag var på byggnadskontoret så försökte jag få svar på vad ett bygglov till garage skulle kosta. Efter många om och men så fick jag ett spann på 5-10 kkr, men ett exakt pris gick inte att få.
Skapa lite "friare" detaljplaner så att det blir lite mer blandad bebyggelse även i nybyggda områden. I många områden är det väldigt strikt med kulörval på både väggar och tak, för att inte nämna antal våningar eller stil på hus. Jag tycker det är synd då de trevligaste områdena ofta är de lite äldre med en väldans blandning på hustyperna.
Ändra reglerna för strandskydd.
Jag köper att det är med tanke på både miljö och tillgänglighet, vilket i grunden är bra. Men det lämnar öppningar för lokala tolkningar kring dispenser. Hellre då att definiera vissa områden av särskild vikt mer strikt, utan möjlighet till dispens, och sedan öppna upp på andra ställen. I Sverige har vi väl den längsta strandremsan per capita och troligen bland de tuffaste reglerna!
Rimligen är det som du antar, att pantbrevs- och lagfarstsavgifterna är vinstgivande. Som skattebetalare tycker jag dock inte att det är någon bra idé om det privatiseras, eftersom Lantmäteriet då skulle behöva större anslag från regeringen för att finansiera sin övriga verksamhet. Latnmäteriets verksamhet kommer alltså oavsett vilket att finansieras med skattemedel (även om stämpelskatten bara betalas av vissa).KnockOnWood skrev:
Men om man tar sikte på ökande byggande ...
Vad tror ni det är som håller tillbaka byggandet?
Tillgänglig mark?
Kostnader?
Risk för dåliga entreprenader?
Byråkratiskt krångel?
vad mer?
Och vilka åtgärder skulle ge mest hävstång?
Vad tror ni det är som håller tillbaka byggandet?
Tillgänglig mark?
Kostnader?
Risk för dåliga entreprenader?
Byråkratiskt krångel?
vad mer?
Och vilka åtgärder skulle ge mest hävstång?
Jo, det stämmer att det finns ett visst samband, men tämligen svagt. I en sådan analys måste man rensa för inflyttningseffekten också. Många höginkomstkommuner har hög inflyttning, vilket generellt ger lägre kostnadsnivå i kommunerna och därmed lägre behov av skatt. I en utflyttningskommun (generellt lägre inkomster) måste allt färre dela på de fasta kostnaderna, vilket ger relativt höga skattenivåer.pelpet skrev:Denar påpekade att skatteutjämningssystemet ska kompensera för olikheter så att det inte ska spela någon roll om kommunerna har höga eller låga medelinkomster, men jag inte är övertygad om att det räcker. Jag tog en snabb titt på kommunalskattetabeller och medelinkomsttabeller och det verkar finnas en tydlig korrelation mellan hög medelinkomst och låg kommunalskatt. Jag har dock inte orkat göra någon ordentlig korrelationsanalys.
Jag inser dock att måga kommuner agerar som om det vore fördelaktigast att ha arbetande höginkomsttagare som flyttare in i kommunen. Det jag påpekar är att det dock inte är ett rationellt beteende ur ett strikt kommunalekonomiskt perspektiv. Det handlar nog mer om att det känns attraktivare att politikernas egna kommun är populär och "framåt". Strävan efter status är högst påtaglig också i den kommunala sfären.
Redigerat:
Administrator
· Skåne
· 7 762 inlägg
Mest tror jag att det är kostnaderna och i andra hand brist på mark. Arbetskraft är så dyrt i Sverige och att bygga är väldigt arbetsintensivt.
Jag tror att huvudskälet till kostnadsutvecklingen är den låga räntan i kombinationen med tanken om att man hyr huset av banken. Skulle det finnas ett starkt behov av prispress på byggandet skulle det gå att bygga billigare.
Sedan finns det ingen större bostadsbrist jämfört med andra länder. Vi har mycket yta per person.
Det som saknas är billiga lägenheter i attraktiva lägen.
Sedan finns det ingen större bostadsbrist jämfört med andra länder. Vi har mycket yta per person.
![boendeytaPerPersonEU2006.gif](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/95/95185-0d9e1ca1daad221070f87c92f68d79c8.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Det som saknas är billiga lägenheter i attraktiva lägen.
Varför inte lika gärna "billiga villor i attraktiva lägen", om vi nu ändå är inne på utopier?pelpet skrev:
Visst, många kan nog hålla med om att det skulle behövas fler och billigare smålägenheter i attraktiva lägen. Men det är en inbyggd motsägelse i den meningen; är det attraktiva lägen så blir det inte billigt, eftersom alla marknadsaktörer vill tjäna så mycket pengar som möjligt. Även om det vore ett kommunalt eller statligt projekt, så vill kommunen och staten också tjäna pengar när de har chansen.
"Smålägenheter" blir inte heller billigt att bygga, eftersom det krävs fler kök och fler badrum i huset då, liksom fler parkeringsplatser på fastigheten vilket stjäl yta, osv.
Man betalar inte bara för själva arbetet att lägga in saker i en databas utan även för driften av densamma och även en bit av allt runtomkring som krävs för att det ska funka, it-system, hemsida, receptionist, lokalhyrahyra, toabesök, fikapauser, firmafest, sjukdagar, tidrapportering, dösnack i korridoren osv och så skulle även vara fallet om man lät en mer effektiv firma göra samma jobb men komersiella företag brukar ha högre verkningsgrad än statiliga/kommunala så det finns säkerligen utrymme för effektiviseringpjodden skrev:Jag funderar lite kring vad lantmäteriet egentligen tar betalt för gällande lagfarten... det kan ju inte vara administrationen för det är ju en separat avgift!
Sjukt att de ska ta ut en administrativ avgift för att hantera de skyhöga belopp det blir med den procentuella avgiften. Men det kanske är dyrt med nollor![]()
Sant att arbetskraften är en stor del. Det krävs nya byggsätt som kan automatiseras mer så det inte går åt lika mycket arbetskraft då kanske, husbranschen borde lära sig av konsumentelektronikbranschen, ibland undrar man när man tittar på badrumskrokar som kostar flera hundra samtidigt som det går att köpa en rimligt kompetent mobiltelefon (utan abonemang) för.samma prisr där den senare är extremt mycket mer komplex att tillverka.Marlen Eskilsson skrev:
Sant, men diagrammet visar bara en del av verkligheten - Sverige har ju också bland det högsta andelen singelhushåll i Europa, om inte i världen. Då blir ju boendeytan per person också hög. Om fler gifte sig eller blev sambos så skulle vi få helt andra siffror.pelpet skrev:
Det var väl något sådant jag menade. Typ att man får justera förväntningarna på sitt boende och acceptera det man har råd med. Inte ens våra mest utskällda förorter är fysiskt dåliga att bo i. Vill man bo mera statusfyllt så får man jobba sig till det.b8q skrev:
Kommunerna kan se till att göra sämre lägen bättre genom att se till att det finns vettiga kommunikationer, hyfsade skolor och en ordningsmakt som håller buset på mattan.