Renoverare
· Västragötaland
· 864 inlägg
Kanske inte bokstavligt
, men är det någon som inte har luftspalt i sitt tak?
Jag var först inne på att göra om mitt tak till varmvind med isolering på utsidan för att slippa mögelproblem (och inte bli äggad på forumet, No hard feelings Consensus :blushing: ) men efter ha undersökt de olika alternativen fann jag att det i ThermiSol´s fall inte är löst med de genomgående skruvarna i isoleringen och i tex Maco-Dach´s fall skulle blivit ett allt för omfattande pusslande då jag har mansardtak åt 4 håll.
Det är ett gammalt 20-talshus med nu 15 cm kutterspån och mögel i den lilla kallvinden som blir kvar mellan innertaket och toppen på mansardtaket(ca 1m hög). När jag idag gräver mig ner i spånet vid sidan på mansarden så är det inget mögel (och ingen luftspalt till råsponten).
Funderar nu därför på denna lösning jag fick av Isocell.
"Jag har tittat på din konstruktion och jag rekommenderar att du bygger utan luftspalt. Isocells produkter är framtagna för att kunna bygga diffusionsöppna konstruktioner. Man sätter då en ångbroms invändigt, på samma sätt som byggplasten, samt en underlagsduk utvändigt ovan råsponten. Underlagsduken är lika säker mot yttre påverkan, regn och vind, som takpappen men den är istället diffusionsöppen.
Givetvis är det mycket viktigt att man bygger lufttätt även med ångbromsen, denna konstruktion är dock mer förlåtande för tillkommen fukt eftersom den kan torka ut åt båda hållen. Bifogat finner du en fuktsimulering (Wufi-beräkning) på ett Karlsson-hus byggt i Kiruna med samma produkter. Den visar hur uttorkningen sker årsvis, efter tillförd fukt vid byggprocessen."
Som takläggning kommer jag ha falsade tegelpannor av typ Vittinge Nova för att få hyfsat tät panna med ett klassiskt utseende.
Tanken var att på den nya delen göra som på bilden nedan och på den gamla delan riva av råspont och ta bort allt kutterspån ifrån utsidan. Behandla angripna kvarvarande reglar med Boracol. Sedan lägga ångbroms ifrån utsidan på innertaket i facken mellan och upp på takstolarna, därefter regla på 45x150 regel (och klämma ångbromsen). Sen råspont (utan luftspalt) och till sist spruta in lösullen. Tanken är även att regla och sätta ångbroms i den lilla kallvinden upp till nock så att man får liknande lösning över allt. Dvs ångbroms, ca 300 isolering, råspont och difföppenunderlagsduk.
Att det fanns mögel idag beror nog mest på att det inte fanns tillluftsventiler i sovrummen, ingen fläkt i badrummet och den gamla murstocken är borttagen. Har nu satt in en Pax Passad Multi som alltid går med en grundventilation och ventiler i sovrummen.
Är det hål i huvudet att köra på en sådan lösning? Är det någon här som gjort det? Har någon använt Isocell?
Jag var först inne på att göra om mitt tak till varmvind med isolering på utsidan för att slippa mögelproblem (och inte bli äggad på forumet, No hard feelings Consensus :blushing: ) men efter ha undersökt de olika alternativen fann jag att det i ThermiSol´s fall inte är löst med de genomgående skruvarna i isoleringen och i tex Maco-Dach´s fall skulle blivit ett allt för omfattande pusslande då jag har mansardtak åt 4 håll.
Det är ett gammalt 20-talshus med nu 15 cm kutterspån och mögel i den lilla kallvinden som blir kvar mellan innertaket och toppen på mansardtaket(ca 1m hög). När jag idag gräver mig ner i spånet vid sidan på mansarden så är det inget mögel (och ingen luftspalt till råsponten).
Funderar nu därför på denna lösning jag fick av Isocell.
"Jag har tittat på din konstruktion och jag rekommenderar att du bygger utan luftspalt. Isocells produkter är framtagna för att kunna bygga diffusionsöppna konstruktioner. Man sätter då en ångbroms invändigt, på samma sätt som byggplasten, samt en underlagsduk utvändigt ovan råsponten. Underlagsduken är lika säker mot yttre påverkan, regn och vind, som takpappen men den är istället diffusionsöppen.
Givetvis är det mycket viktigt att man bygger lufttätt även med ångbromsen, denna konstruktion är dock mer förlåtande för tillkommen fukt eftersom den kan torka ut åt båda hållen. Bifogat finner du en fuktsimulering (Wufi-beräkning) på ett Karlsson-hus byggt i Kiruna med samma produkter. Den visar hur uttorkningen sker årsvis, efter tillförd fukt vid byggprocessen."
Som takläggning kommer jag ha falsade tegelpannor av typ Vittinge Nova för att få hyfsat tät panna med ett klassiskt utseende.
Tanken var att på den nya delen göra som på bilden nedan och på den gamla delan riva av råspont och ta bort allt kutterspån ifrån utsidan. Behandla angripna kvarvarande reglar med Boracol. Sedan lägga ångbroms ifrån utsidan på innertaket i facken mellan och upp på takstolarna, därefter regla på 45x150 regel (och klämma ångbromsen). Sen råspont (utan luftspalt) och till sist spruta in lösullen. Tanken är även att regla och sätta ångbroms i den lilla kallvinden upp till nock så att man får liknande lösning över allt. Dvs ångbroms, ca 300 isolering, råspont och difföppenunderlagsduk.
Att det fanns mögel idag beror nog mest på att det inte fanns tillluftsventiler i sovrummen, ingen fläkt i badrummet och den gamla murstocken är borttagen. Har nu satt in en Pax Passad Multi som alltid går med en grundventilation och ventiler i sovrummen.
Är det hål i huvudet att köra på en sådan lösning? Är det någon här som gjort det? Har någon använt Isocell?
Aha, ett valmat mansardtak alltså! Fina grejer ![Glad :) :)]()
Nu kommer jag väl att bli "äggad" igen i vanlig ordning av alla som hatar (utan att ha provat) produkten.
Men du kan spruta polyuretan och då köra utan luftspalt. PU'n i sig är helt diffusionstät från 10cm tjocklek och har en isoleringsförmåga bra mycket bättre än det mesta, lambda = 0,023.
Nu kommer jag väl att bli "äggad" igen i vanlig ordning av alla som hatar (utan att ha provat) produkten.
Men du kan spruta polyuretan och då köra utan luftspalt. PU'n i sig är helt diffusionstät från 10cm tjocklek och har en isoleringsförmåga bra mycket bättre än det mesta, lambda = 0,023.
Det finns en vetenskaplig artikel som behandlar luftspalt. Det var längesedan jag läste den och jag minns inte vart. Huvudbudskapet var dock att luftspalten förut hade en funktion men att denna försvunnit i och med tjockare isolering. Numera tillför den istället fukt.
Skulle vara intressant att se artikeln, länka gärna om du hittar den igen.Thomas Hagaeus skrev:
Det låter lite konstigt, och är alltså beroende av isoleringstjocklek, så knappast aktuellt i några fall med äldre hus. Det som låter konstigt är att mängden fukt som tränger igenom minskar ju inte för att man har tjockare isolering, Det skulle möjligen vara om den tjockare isoleringen i sig gör att diffusionen minskar så till den grad att man inte får några fuktproblem, Men det känns som man verkligen ska ha koll på vad man gör om man försöker med något sådant, ty, senare förändringar som påverkar husets ventilation kan ju då också förändra den funktionen.
Var det den här? http://www.fuktsakerhet.se/sv/fakta/Documents/2_00_49.pdfThomas Hagaeus skrev:
Och på samma sökning hittade jag den här artikeln som jämför cellulosafiberisolering med mineralullsisolering http://www.byggnadsvard.se/byggnadskultur/välja-isolering-vilka-är-riskerna
Ur ingressen,
"resultat
från forskning vid SP visar
att i ett väl isolerat tak utan tillförsel
av fukt, dvs i ett tak som
är såväl vattentätt som ångtätt
och lufttätt, är ventilationen
snarare till nackdel än fördel"
Se till å ha täta innertak, kära forumvänner, täta. Då behövs inte spalten, men det var å andra sidan ingen större nyhet, dit ingen fukt kommer, bildas ingen kondens
Nu har jag ännu inte läst hela artikeln, men jag drar slutsatsen av ingressen att det är tätheten som är det viktiga, isoleringstjockleken är det som gör att luftspalten kan vara till nackdel om man har helt tätt då uteluft kan kondensera på insidan istället, som någon redan nämnt.
"resultat
från forskning vid SP visar
att i ett väl isolerat tak utan tillförsel
av fukt, dvs i ett tak som
är såväl vattentätt som ångtätt
och lufttätt, är ventilationen
snarare till nackdel än fördel"
Se till å ha täta innertak, kära forumvänner, täta. Då behövs inte spalten, men det var å andra sidan ingen större nyhet, dit ingen fukt kommer, bildas ingen kondens
Just den artikeln var det. Det gäller ju som sagt att konstruktionen är rätt gjord i alla delar.
I tyskt passivhusbyggande är man inte så noga med ångtätheten och det skall tydligen fungera ändå.
I tyskt passivhusbyggande är man inte så noga med ångtätheten och det skall tydligen fungera ändå.
Hobbysnickare
· Billinge
· 75 inlägg
Denna undersökning kanske kan bistå med nyttig information, fick länken av en annan forummedlem då jag spånar på liknande lösningar som du.
http://www.cremab.se/admin/UploadFile.aspx?path=/UserUploadFiles/TorraSnedt-utan-luftspalt-SPLarsOlsson-highlight.pdf
Lycka till!
http://www.cremab.se/admin/UploadFile.aspx?path=/UserUploadFiles/TorraSnedt-utan-luftspalt-SPLarsOlsson-highlight.pdf
Lycka till!
Renoverare
· Västragötaland
· 864 inlägg
Tack för alla tankar och info. Det verkar som ingen "vågat" prova detta innan på forumet. Men någon ska väl bli pionjär, börjar mer och mer luta att jag kör på detta koncept.
Hobbysnickare
· Billinge
· 75 inlägg
Jag har påbörjat förarbetet med att städa upp och ta upp inspektionsluckor till sidovindarna, tanken är att sprutisolera under sommaren. Mina förutsättningar är dock lite annorlunda, en annan takkonstruktion och sticketak istället för råspont. Men i övrigt tänker jag göra ungefär som du.mattetvilling skrev:
Renoverare
· Västragötaland
· 864 inlägg
Då det inte går att inspektera "vinden" (som är svårt även med luftspalt) tänkte jag låna en lösning ifrån:
http://www.krobykvarn.se/dagbok/2006/06jan.htm#overst gå ner till 9 jan (som för övrigt är en blogg väl värd att läsa).
På en kabel med stift istuckna i trät används en fuktmätare som på distans kan mäta i inbyggda riskområden. Det kanske inte blir exakta värden (pga den långa kabeln) men man ser tendenser och man kan ta jämförelsevärden innan man bygger igen utrymmet.
http://www.krobykvarn.se/dagbok/2006/06jan.htm#overst gå ner till 9 jan (som för övrigt är en blogg väl värd att läsa).
På en kabel med stift istuckna i trät används en fuktmätare som på distans kan mäta i inbyggda riskområden. Det kanske inte blir exakta värden (pga den långa kabeln) men man ser tendenser och man kan ta jämförelsevärden innan man bygger igen utrymmet.
Produkter som diskuteras: "fuktmätare"
![](https://cdn.shopify.com/s/files/1/0424/7398/0064/products/fuktmatare-dt-125-elma1_180x.jpg?v=1657790730)
Fuktmätare
Fuktmätare är precisionsverktyg som används för att mäta fuktnivåer i olika material, som exempelvis trä, betong och gips. Detta är särskilt viktigt inom byggbranschen för att förebygga mögel- och rötskador, men även inom jordbruket
Läs mer
Renoverare
· Västragötaland
· 864 inlägg
Finns även lite mer info här:
http://www.krobykvarn.se/specsidor/fuktmatning.htm
http://www.krobykvarn.se/specsidor/fuktmatning.htm
Redigerat: