5 747 läst · 22 svar
6k läst
22 svar
Hus som andas kontra passivhus
Sida 1 av 2
Nej, jag är helt med dig, men å andra sidan så gillar jag verkligen tanken med passivhus, sen hur det funkar, speciellt i längden, är jag sämre insatt i.. Ett hus som andas, där kan inte så mycket gå fel tänker jag, men det klart, det förutsätter väl självdrag, och det är inte så många kommuner förtjusta i idag?
Du måste nog definiera vad du menar med "hus som kan andas". Ofta jämför man på det där med "andas" med vad som gäller kläder etc. Plåster som andas är bra eftersom man inte blir så svampig i skinnet, stövlar som andas är bra eftersom man får mindre fotsvett. Men vad är det du vill åstadkomma i ditt hus med "andningen"?
Jag ställde precis samma fråga i Aniskas förra tråd, men hon svarade inte på det. Jag vill fortfarande veta vad fördelen skulle vara med att låta fukt vandra ut genom väggen istället för att bara försvinna genom ventilationen.
Jag har aldrig hört ett enda argument för att detta vore bättre. Ofta handlar det om vad som känns bättre för folk som inte har så bra koll på fysiken.
(Och för att balansera lite, så ingen tror att jag är rabiat förespråkare av moderna metoder och material: Jag har ett tidigt artonhundratalstorp som jag renoverar med gamla metoder, linoljefärg, lerklining och allt. Jag gillar materialen och den romantiska byggnadsvårdskänslan, men det hindrar inte att jag förstår när man behöver diffusionstäta skikt).
Jag har aldrig hört ett enda argument för att detta vore bättre. Ofta handlar det om vad som känns bättre för folk som inte har så bra koll på fysiken.
(Och för att balansera lite, så ingen tror att jag är rabiat förespråkare av moderna metoder och material: Jag har ett tidigt artonhundratalstorp som jag renoverar med gamla metoder, linoljefärg, lerklining och allt. Jag gillar materialen och den romantiska byggnadsvårdskänslan, men det hindrar inte att jag förstår när man behöver diffusionstäta skikt).
Hej!
Jag kan inte svara på vad Aniska tänker på när hon skriver "andas" men jag tolkar det som att man använder isoleringsmaterial som kan ta upp och avge fukt (till skillnad från sten/glas ull som håller kvar fukten) utan att brytas ner/mögla som tex sågspån som användes som isolering förr och där idag motsvarigheten heter ekofober eller cellulosafiber på marknaden. Om väggen skulle bli fuktig under en kortare period gör inget för under torrare perioder torkar det igen och ingen skada skedd. Det är klart att om det är fuktigt för länge kommer ju trät ruttna men då är det ju något annat som är ordentligt fel tex läcka som inte är åtgärdad.
Nu är jag bara en glad amatör i ämnet och är också lite nyfiken på hur "cellulosabyggare" funderar kring detta med daggpunktsutfällning, är det så mycket fukt att det inte hinner torka upp i rimlig tid?
/Anna
Jag kan inte svara på vad Aniska tänker på när hon skriver "andas" men jag tolkar det som att man använder isoleringsmaterial som kan ta upp och avge fukt (till skillnad från sten/glas ull som håller kvar fukten) utan att brytas ner/mögla som tex sågspån som användes som isolering förr och där idag motsvarigheten heter ekofober eller cellulosafiber på marknaden. Om väggen skulle bli fuktig under en kortare period gör inget för under torrare perioder torkar det igen och ingen skada skedd. Det är klart att om det är fuktigt för länge kommer ju trät ruttna men då är det ju något annat som är ordentligt fel tex läcka som inte är åtgärdad.
Nu är jag bara en glad amatör i ämnet och är också lite nyfiken på hur "cellulosabyggare" funderar kring detta med daggpunktsutfällning, är det så mycket fukt att det inte hinner torka upp i rimlig tid?
/Anna
Redigerat:
Fast även om man använder material som har hygroskopiska egenskaper så att de kan hantera fukt bättre om det kommer in i väggen, så kan jag inte förstå varför man vill ha in fukt i väggen om man kan undvika det.
Sedan är det faktiskt så att ju tjockare och mer välisolerade väggar man har, desto känsligare blir de för fukt. Detta gäller även celluslosaisolering. Ju tjockare vägg, desto viktigare med diffusionsspärr.
Sedan är det faktiskt så att ju tjockare och mer välisolerade väggar man har, desto känsligare blir de för fukt. Detta gäller även celluslosaisolering. Ju tjockare vägg, desto viktigare med diffusionsspärr.
Är inte grundproblemet svårigheten att plasta in gamla hus så att det det blir helt tätt och inte kommer fukt under plasten? Risken finns att fukt stängs in i väggen. I valet mellan två onda ting väljer man då det som är mist illa, nämligen att låta materialet vara öppet så att fukten åtminstone inte blir instängd någonstans. Ventilation kan man ju ha ändå så att man får andas frisk luft......
Passivhus är väl nybyggda saker, eller? Alltså inte helt jämförbart med att plasta in en gammal kåk, eller har jag missat något där?![Förvirrad :confused: :confused:]()
Passivhus är väl nybyggda saker, eller? Alltså inte helt jämförbart med att plasta in en gammal kåk, eller har jag missat något där?
I vårt klimat är det så gott som aldrig fuktvandring utifrån och in i ett hus som värms upp på vintern. Har man en diffusionsspärr mot den varma sidan så blir det heller ingen fukt i isoleringen.Anna M skrev:
I ett hus som inte är uppvärmt på vintern borde det kunna bli fuktvandring både in och ut. Eller?jon_h skrev: