6 014 läst · 15 svar
6k läst
15 svar
Armering och Golvbrunn
Sida 1 av 2
Jag har formen till min garageplatta spikad och klar och den verkar stabil, så det är ju lovande. Jag gjorde en 20 cm hög form, lämnade ett oisolerat utrymme på 40 cm närmast formen som kantbalk, resterande del har jag lagt ett 10 cm tjockt lager cellplast.
Nu har jag två problem kvar att lösa, nåfon som kan delge sina kunskper;
1) Golvbrunn, jag tänkte lägga i en enkel golvbrunn för att få bort eventuellt smältvatten från bilen (vet att oljeavskiljare egentligen krävs). Räcker det att avloppsröret har svagt fall och fälls in i isoleringen för att sedan gå ner i grusbädden och komma ut strax under kantbalken? Hur mycket fall behöver det vara mot brunnen, räcker det att brunnen ligger 3-4 cm djupare än plattan i övrigt?
2) Armering, Hur skarvar jag armeringsmattor, måste jag naja ihop dem med ståltråd (hur grov ståltråd?) eller räcker det att jag lägger dem omlott? Hur gör jag i kanterna som avslutning av armeringsmattorna och hur fäster jag armeringsjärnen som läggs i kantbalkarna? Behöver jag några speciella verktyg för att böja/bocka armeringsjärnen?
Vilken tidsåtgång skla jag räkna med för ovanstående arbete? (amatör som ska lägga in golvbrunn och armera en platta på 45 kvm)
Nu har jag två problem kvar att lösa, nåfon som kan delge sina kunskper;
1) Golvbrunn, jag tänkte lägga i en enkel golvbrunn för att få bort eventuellt smältvatten från bilen (vet att oljeavskiljare egentligen krävs). Räcker det att avloppsröret har svagt fall och fälls in i isoleringen för att sedan gå ner i grusbädden och komma ut strax under kantbalken? Hur mycket fall behöver det vara mot brunnen, räcker det att brunnen ligger 3-4 cm djupare än plattan i övrigt?
2) Armering, Hur skarvar jag armeringsmattor, måste jag naja ihop dem med ståltråd (hur grov ståltråd?) eller räcker det att jag lägger dem omlott? Hur gör jag i kanterna som avslutning av armeringsmattorna och hur fäster jag armeringsjärnen som läggs i kantbalkarna? Behöver jag några speciella verktyg för att böja/bocka armeringsjärnen?
Vilken tidsåtgång skla jag räkna med för ovanstående arbete? (amatör som ska lägga in golvbrunn och armera en platta på 45 kvm)
Svar fråga 2: Järnen böjer du själv för hand. Lägg dubbla 12mm järn i kanterna bredvid varandra på plastfötter. Mattorna bör du naja ihop. Be om najtråd där du köper mattorna o järnen får du säkert rätt. Var 2 gubbar när du lägger mattorna. Jag lade mina själv och det var ett h-e ensam på mattor 5 x 2,35 meter att bära.. Låt bara mattorna ligga nån centimeter från formkanten fritt. Egentligen ska mattorna ligga något över mitten av plattan, men det är lite petigt och troligen ovidkommande...
Kom ihåg att najningen inte betyder någonting för armeringens styrka. Najningen är bara till för att armeringen inte skall flytta sig på oönskade sätt medan man lägger den och gjuter. Det är överlappning av stänger och "rutor" som binds ihop av betongen som gör att armeringen blir obruten i skarvarna. Det fungerar även att böja "krokar" som ligger bredvid varandra i änden av stänger. Betongen blir då så att säga en "sprint" genom öglorna. Men sådant pill är bara vettigt i specialfall. Jag har tyvärr inte i huvudet vilken överlappning som är tillräcklig, det finns tabeller över det men då armering är billigt finns det ingen större anledning att snåla. Köp så många nät som behövs för att de skall överlappa med lite marginal och fördela sedan överlappningen så du inte får någon bortklippt kant över.Chao-Li skrev:Svar fråga 2: Järnen böjer du själv för hand. Lägg dubbla 12mm järn i kanterna bredvid varandra på plastfötter. Mattorna bör du naja ihop. Be om najtråd där du köper mattorna o järnen får du säkert rätt. Var 2 gubbar när du lägger mattorna. Jag lade mina själv och det var ett h-e ensam på mattor 5 x 2,35 meter att bära.. Låt bara mattorna ligga nån centimeter från formkanten fritt. Egentligen ska mattorna ligga något över mitten av plattan, men det är lite petigt och troligen ovidkommande...
Mattorna skall väl täcka hela plattans yta för att hindra sprickbildning? Vad menar du med "egentligen ... något över mitten"?
Moderator
· Stockholm
· 51 957 inlägg
Harliknande fundering själv, tror att du bör koppla på ett sandfång på röret så att inte allt skräp som rinner av bilens underrede sätter igen din grusbädd.
Finns en annan tråd här med någon som fått sin stenkista eller vad det nu var igensatt. (Titel i stil med 70 tals avlopp i garage).
Sandfång har jag förstått är en brunn där vattnet rinner igenom något som liknar ett vattenlås, och allt skräp som inte flyter faller till botten på vägen. Sedan får man rensa den ibland, räcker säkert att göra vart 5e eller 10e år.
Finns en annan tråd här med någon som fått sin stenkista eller vad det nu var igensatt. (Titel i stil med 70 tals avlopp i garage).
Sandfång har jag förstått är en brunn där vattnet rinner igenom något som liknar ett vattenlås, och allt skräp som inte flyter faller till botten på vägen. Sedan får man rensa den ibland, räcker säkert att göra vart 5e eller 10e år.
Magnus Redin: Mattorna ska givetvis ligga över hela plattan. Med något över mitten menar jag på höjden. Har du 10 cm tjock platta ska man lägga mattan kanske typ 4 cm under formkanten. Med det menar jag att det kan vara lite petigt och ovidkommande...
Förresten, hur får man in en quote???
Förresten, hur får man in en quote???
I ett garage borde de värsta lasterna inne på plattan vara punktlaster från hjul och domkraft och från (delvis?) bärande väggar. Nu är jag mer teoretiker än praktiker men borde man då inte vilja ha armeringen lågt i plattan där man har de största dragspänningarna från punktlaster? Nu är iofs bilar lätta så den viktigaste funktionen är kanske att hålla ihop plattan om marken rör sig en aning. Undrar hur det påverkar optimal placering av armeringen?Chao-Li skrev:
Det viktigaste är kanske att se till att den inte kommer för nära vare sig toppen eller botten av plattan så betongtäckningen ger bra rostskydd. Eftersom mattan sackar ned mellan stöden kan det vara en anledning att höja upp den lite extra vid stöden. Det är nog huvudanledningen till rådet för tunna plattor.
Har man märkbara punktlaster behöver man lokalt en rejält tjockare platta så man får en balk där armeringen nära botten och toppen får lite hävstång att ta upp lasten med.
Jag tryckte på en citeraknapp och då får jag lite text i meddelandeförfattanderutan som borde gå att kopiera till fler ställen i inlägget.
Test:
Chao-Li skrev:
I ett garage borde de värsta lasterna inne på plattan vara punktlaster från hjul och domkraft och från (delvis?) bärande väggar. Nu är jag mer teoretiker än praktiker men borde man då inte vilja ha armeringen lågt i plattan där man har de största dragspänningarna från punktlaster?
Vet inte om jag kan hålla med riktigt om det, fast visst kan du ha rätt. Hoppas nån annan här kan lägga sig i diskussionen också.
Om man vill övertyga sig om hur det fungerar i det stora hela kan man göra ett enkelt experiment. Man letar upp ett riktigt stort suddgummi eller en rejäl bit gummi och kritar/målar på någon färg. Sedan belastar man gummibiten på samma sätt som den platta eller balk man funderar på. Tänk på att underlaget som simulerar en grusbädd inte får vara hårt utan ungefär lika mjukt som gummit då det även i verkligheten ger sig och fjädrar.Chao-Li skrev:
Då kommer gummit att sträckas ut och man ser sprickor i färgen där det finns dragspänningar och på andra ställen trycks det ihop. Egentligen är ingenting stumt och man får motsvarande ihoptryckningar och dragningar i en träbalk, stålbalk eller betongplatta.
Betong tål mycket tryck men lite drag innan det spricker och stål tål mycket drag innan det töjs ut märkbart. Så man vill ha stålet där man har dragspänningar för att skydda betongen från att spricka. Å andra sidan skulle det gå åt mycket mer stål för att få det att på egen hand ta upp tryckspänningar utan att vika sig. Armerad betong är ett finurligt material.
(Nu kan man komplicera det med att armeringen även kan hjälpa till med att ta upp tryckspänningar men det är definitivt överkurs och används där det inte finns plats att använda mer betong och göra plattan eller balken tjockare och tyngre. Det kan vara intressant om man tex bygger parkeringshus i flera våningar. )
Låter rimligt. Ska vi enas om att det är något petigt och hålla mitten som riktmärke?Om man vill övertyga sig om hur det fungerar i det stora hela kan man göra ett enkelt experiment. Man letar upp ett riktigt stort suddgummi eller en rejäl bit gummi och kritar/målar på någon färg. Sedan belastar man gummibiten på samma sätt som den platta eller balk man funderar på. Tänk på att underlaget som simulerar en grusbädd inte får vara hårt utan ungefär lika mjukt som gummit då det även i verkligheten ger sig och fjädrar.
Då kommer gummit att sträckas ut och man ser sprickor i färgen där det finns dragspänningar och på andra ställen trycks det ihop. Egentligen är ingenting stumt och man får motsvarande ihoptryckningar och dragningar i en träbalk, stålbalk eller betongplatta.
Betong tål mycket tryck men lite drag innan det spricker och stål tål mycket drag innan det töjs ut märkbart. Så man vill ha stålet där man har dragspänningar för att skydda betongen från att spricka. Å andra sidan skulle det gå åt mycket mer stål för att få det att på egen hand ta upp tryckspänningar utan att vika sig. Armerad betong är ett finurligt material.
(Nu kan man komplicera det med att armeringen även kan hjälpa till med att ta upp tryckspänningar men det är definitivt överkurs och används där det inte finns plats att använda mer betong och göra plattan eller balken tjockare och tyngre. Det kan vara intressant om man tex bygger parkeringshus i flera våningar. )
Formdjupet alltså...
På tal om överkurs: Man bör passa sig lite om man bor nära havet, för det regnvattnet innehåller mer sallin/salt, och det är inte bra för armeringen. Alltså bör man helst täcka över armeringen i formen innan plattan är gjuten.