11 402 läst · 26 svar
11k läst
26 svar
Stenvägg med värmekanaler
Sida 1 av 2
Hej Alla!
Kastar ut en tanke, en gammal dröm.
Önskar höra era spontana intryck och tankar samt hur man gör för att realisera den med tanke på alla våra regler!
Stenhus med murade väggar och ev valv lite här och där samt murade trappor osv.
I källaren pannrum och eldning med flis/pellets/havre eller annat biobränsle.
Sedan kommer det intressanta.
Jag vill ha massor med luftkanaler inuti väggarna och låta varmluft cirkulera där när det är nödvändigt pga utomhustemperaturen. Likaså golvvärme lite här och var med varmluftskanaler.
Ev luftcirkulation även på sommaren för att kyla ner om det nu skulle behövas.
Det finns en uppsjö med många olika tegelsorter utomlands och som är ihåliga på olika sätt. De har inte hittat hit till svedala....De ihåliga tegel man hittar här har vad jag erfarit murats alltid så att man täpper igen kanalerna. Dumt tycker jag.
Om man behöver extra isolering mellan olika skickt i väggen har jag ingen förutfattad mening om. Däremot köper jag inte det där med plastfolien, för den behövs egentligen pga att "gullfiber" inte kan suga och avge vatten Det kan murade väggar göra så någon fuktspärr blir det inte tal om.
Vad tror ni myndigheter säger? Får man kalla det experimenthus för att få bygglov? Mig veterligen har det bara byggts ett enda adobe hus (lera) i Sverige samt det finns ett gammalt nere i Slåne någonstans på Österlen tror jag. Men de har inga kanaler.
Bör kanske tilläga att mina barndomsår tillbringade jag i kallt inlandsklimat på vintern där adobe väggen var helt fantastisk och värmde samt kylde behagligt under den heta sommaren. Det är inte jämförbart med de skånska korsvirkeshusen med lerfyllning och klinade väggar även om de liknar varandra. Det fanns en tid då jag fick skämmas för att ha bott i sådant hus. Idag har både trenden och förståndet samt miljökraven vänt.
Kanske fel forum för denna tråd för det berör både bygge/bygglov /murade väggar samt uppvärming och biobränsle!
Väntar med stort intresse på ev svar och kommentarer.
Hälsningar,
Skalman
Kastar ut en tanke, en gammal dröm.
Önskar höra era spontana intryck och tankar samt hur man gör för att realisera den med tanke på alla våra regler!
Stenhus med murade väggar och ev valv lite här och där samt murade trappor osv.
I källaren pannrum och eldning med flis/pellets/havre eller annat biobränsle.
Sedan kommer det intressanta.
Jag vill ha massor med luftkanaler inuti väggarna och låta varmluft cirkulera där när det är nödvändigt pga utomhustemperaturen. Likaså golvvärme lite här och var med varmluftskanaler.
Ev luftcirkulation även på sommaren för att kyla ner om det nu skulle behövas.
Det finns en uppsjö med många olika tegelsorter utomlands och som är ihåliga på olika sätt. De har inte hittat hit till svedala....De ihåliga tegel man hittar här har vad jag erfarit murats alltid så att man täpper igen kanalerna. Dumt tycker jag.
Om man behöver extra isolering mellan olika skickt i väggen har jag ingen förutfattad mening om. Däremot köper jag inte det där med plastfolien, för den behövs egentligen pga att "gullfiber" inte kan suga och avge vatten Det kan murade väggar göra så någon fuktspärr blir det inte tal om.
Vad tror ni myndigheter säger? Får man kalla det experimenthus för att få bygglov? Mig veterligen har det bara byggts ett enda adobe hus (lera) i Sverige samt det finns ett gammalt nere i Slåne någonstans på Österlen tror jag. Men de har inga kanaler.
Bör kanske tilläga att mina barndomsår tillbringade jag i kallt inlandsklimat på vintern där adobe väggen var helt fantastisk och värmde samt kylde behagligt under den heta sommaren. Det är inte jämförbart med de skånska korsvirkeshusen med lerfyllning och klinade väggar även om de liknar varandra. Det fanns en tid då jag fick skämmas för att ha bott i sådant hus. Idag har både trenden och förståndet samt miljökraven vänt.
Kanske fel forum för denna tråd för det berör både bygge/bygglov /murade väggar samt uppvärming och biobränsle!
Väntar med stort intresse på ev svar och kommentarer.
Hälsningar,
Skalman
Ett problem med ditt förslag kan vara att luftkanalerna i väggen måste kunna hållas rena och kunna rengöras. Varför förresten luftkanaler - varför inte vattenburna "kanaler", dvs golvvärmeslang i väggen. Vatten leder väl värme tre ggr bättre än luft. Bortsett från detta inspel så överlåter jag de tekniska frågorna till nån annan....
Du har din idé provad i mindre form. Kallas vanligen kakelugn ![Glad :) :)]()
Den tanken du är inne på är inte ny. Den har jag själv haft i många år, om än på annat sätt. Jag vill ha en tjock hjärtmur mitt huset (som kan magasinera och avge värme) och normala ytterväggar (som kan läcka ut värme när det behöver kylas ner inomhus). För nackdelen med ett trögreglerat uppvärmningssystemet (även golvvärme) är att det inte är snabbutjämnande i temperatur.
Betr. utländska tegelsorter, så är vårt svenska månghålstegel (även kallat gittertegel om det är romboidformade hål) väl så bra. Det står emot tryck mycket bättre eftersom hålen blir vertikala i väggen. Utländskt håltegel muras oftast med liggande kanaler. Båda har en trögreglerad luftkudde (som isolerar) i väggen. Vårt tegel har tillslutna kanaler i liggfogarna. Utlänsdst tegel har sina kanaler tillslutna med puts p.b.s. Köldbryggorna kan vara ungefär lika, men eftersom hålen är fler i vårt månghålstegel blir det ingen avkylande luftcirkulation i kanalerna. Det blir det däremot i utländskt tegel som oftast bara har fyra stora fack/sten.
Du kan alltså inte räkna med att utnyttja hålen i teglet för lufttransport i något av fallen. Du får bygga en kanalvägg som i gamla tider. Dvs. En ½- eller 1-stens vägg + luftmellanrum + en ½- eller 1-stensvägg.
Och ja. Du skulle säkerligen få tillstånd att bygga ett s.k. experimenthus. Men marknaden för det efteråt lär vara = noll.
Just nu byggs en hel by med s.k. passivhus här på Orust. Dvs. utan värmesystem, där invånarna som kommer att värma sig själva. Och så har vi Wolgast hus från slutet på 1970-talet början 1980. Värms enbart med 35 kg ved/dygn. Han var läkare och satsade på ett nästintill passivhus. Främst genom att dra en tilluftskanal i mark långväga ifrån och låta markens värme värma inkommande luft. Och flera andra experimenthus finns. Du kan nog får en sammanställning av dem om du kontaktar Byggforskningen och Högskolorna.
Och själv har jag provat på att låta tilluften till fläktrummet tas från motsatta gaveln och att låta trumman gå under bjäklagsisoleringen för att bli uppvärmd och kunna föra värme till den kalla inkommande luften med gott resultat. Ett slags primitiv värmeväxlare. Rektor och lärare vet bara inte om att de har den rakt över huvudet![Skrattar :D :D]()
________________
Byggaren
Den tanken du är inne på är inte ny. Den har jag själv haft i många år, om än på annat sätt. Jag vill ha en tjock hjärtmur mitt huset (som kan magasinera och avge värme) och normala ytterväggar (som kan läcka ut värme när det behöver kylas ner inomhus). För nackdelen med ett trögreglerat uppvärmningssystemet (även golvvärme) är att det inte är snabbutjämnande i temperatur.
Betr. utländska tegelsorter, så är vårt svenska månghålstegel (även kallat gittertegel om det är romboidformade hål) väl så bra. Det står emot tryck mycket bättre eftersom hålen blir vertikala i väggen. Utländskt håltegel muras oftast med liggande kanaler. Båda har en trögreglerad luftkudde (som isolerar) i väggen. Vårt tegel har tillslutna kanaler i liggfogarna. Utlänsdst tegel har sina kanaler tillslutna med puts p.b.s. Köldbryggorna kan vara ungefär lika, men eftersom hålen är fler i vårt månghålstegel blir det ingen avkylande luftcirkulation i kanalerna. Det blir det däremot i utländskt tegel som oftast bara har fyra stora fack/sten.
Du kan alltså inte räkna med att utnyttja hålen i teglet för lufttransport i något av fallen. Du får bygga en kanalvägg som i gamla tider. Dvs. En ½- eller 1-stens vägg + luftmellanrum + en ½- eller 1-stensvägg.
Och ja. Du skulle säkerligen få tillstånd att bygga ett s.k. experimenthus. Men marknaden för det efteråt lär vara = noll.
Just nu byggs en hel by med s.k. passivhus här på Orust. Dvs. utan värmesystem, där invånarna som kommer att värma sig själva. Och så har vi Wolgast hus från slutet på 1970-talet början 1980. Värms enbart med 35 kg ved/dygn. Han var läkare och satsade på ett nästintill passivhus. Främst genom att dra en tilluftskanal i mark långväga ifrån och låta markens värme värma inkommande luft. Och flera andra experimenthus finns. Du kan nog får en sammanställning av dem om du kontaktar Byggforskningen och Högskolorna.
Och själv har jag provat på att låta tilluften till fläktrummet tas från motsatta gaveln och att låta trumman gå under bjäklagsisoleringen för att bli uppvärmd och kunna föra värme till den kalla inkommande luften med gott resultat. Ett slags primitiv värmeväxlare. Rektor och lärare vet bara inte om att de har den rakt över huvudet
________________
Byggaren
Golvvärme med varmluft: http://www.lkb.se/produkter/termogrund.html , vet dock inte hur bra det är, vet att det i andra fall har förekommit problem att ha betongväggar i vanliga ventilationssystem för det har fastnat skräp på denn skrovliga betongen som sedan börjat mögla, men har man tillräckligt bra filter så bör det problemet inte uppstå, sen om man inte tar in luften i huset är det inte lika stort problem om det skulle komma in skräp där.
Att värma själva ytterväggen med varmluft känns som det ger väldigt låg verkningsgrad (effekten är ju beroende av tempdiff mellan inne- och ute-sidan av isoleringen) i jämförelse med att tex låta varmluften komma ut under ett fönster som i så fall är en bättre lösning då ytterväggen inte blir lika uppvärmd..
Att värma själva ytterväggen med varmluft känns som det ger väldigt låg verkningsgrad (effekten är ju beroende av tempdiff mellan inne- och ute-sidan av isoleringen) i jämförelse med att tex låta varmluften komma ut under ett fönster som i så fall är en bättre lösning då ytterväggen inte blir lika uppvärmd..
Synpunkter skrev "Vatten leder väl värme tre ggr bättre än luft."
Specifik värmekapacitet för luft är cirka 1 kj/kg - för vatten 4,2 kj/kg. Men det går 1300 liter luft på ett kg jämfört med en liter/kg för vatten - så skilnaden om man räknar på volymen som skall transportera en given mängd värme blir 5460 ggr. Dvs för att transportera samma mängd värme som en liter vatten klarar av behövs nära 5,5 kubikmeter luft - om allt annat är lika.
/per
Specifik värmekapacitet för luft är cirka 1 kj/kg - för vatten 4,2 kj/kg. Men det går 1300 liter luft på ett kg jämfört med en liter/kg för vatten - så skilnaden om man räknar på volymen som skall transportera en given mängd värme blir 5460 ggr. Dvs för att transportera samma mängd värme som en liter vatten klarar av behövs nära 5,5 kubikmeter luft - om allt annat är lika.
/per
Per-Kylsten
Att vatten magasinerar mer värme än luft är känt, även av mig, men det har inte med saken att göra. Värmeåtgången bestäms av hur fort vägen kyls ner oavsett vad som värmer inuti huset. tillkommer den direkta utstrålningen om det inte förhindras med något på utsidan.
Aniska
Ditt svar låter intressant. har du varmluft i rören? Var i Sörmland? Själv bor jag mellan Strängnäs/Enköping mitt i Mälaren.
Alla övriga.
Intresant att läsa svaren. Ingen tycks nappa på iden, sitter alla fast i gammal Luthers tänkande och följer alla "dumma" byggnormer och sk tradition.
Bara en sak som det där med hålteglet. Men herre Je, det finns hundratals olika sorter utomlands och inte bara den som en som svarat nämner. Sedan skall man enligt mitt tänkande inte alls fylla igen hålen med murbruk för det skall vara kanaler hela vägen upp. Man fyller bara kanterna och i speciella spår. Romarna hade ju såna tegel, jag har sett dem egna ögon i Italien.
Snacket om mögel köper jag ej. Allt har att göra med hur vatten blir till ånga när den lämnar väggen. Om detta hindras fälls det ut fukt. Om det inte torkar bort, ja då blir det mögel. Luften skall ju cirkulera och värmas upp så fukten kommer bort. Poängen är ju att det inte är fukt i väggarna! till skillnad från vanlig tegelmurat hus á lá Svenrige....å ingen folie heller för den skulle just förstöra och inte hjälpa till. Folie kom till för att gullfiber inte kan suga och behålla fukten. Det behövs inte om man har andra material som isolering, tex sågspån eller det nya papperet, kallad ekofiber, eller andra.
Tillbaka tll urpsungsfrågan. Alltså värmekanaler i väggen med cirkulerande varmluft.
Några andra tankar kring det än de som som har kommit fram hittills?
Hälsningar,
Kalman
Att vatten magasinerar mer värme än luft är känt, även av mig, men det har inte med saken att göra. Värmeåtgången bestäms av hur fort vägen kyls ner oavsett vad som värmer inuti huset. tillkommer den direkta utstrålningen om det inte förhindras med något på utsidan.
Aniska
Ditt svar låter intressant. har du varmluft i rören? Var i Sörmland? Själv bor jag mellan Strängnäs/Enköping mitt i Mälaren.
Alla övriga.
Intresant att läsa svaren. Ingen tycks nappa på iden, sitter alla fast i gammal Luthers tänkande och följer alla "dumma" byggnormer och sk tradition.
Bara en sak som det där med hålteglet. Men herre Je, det finns hundratals olika sorter utomlands och inte bara den som en som svarat nämner. Sedan skall man enligt mitt tänkande inte alls fylla igen hålen med murbruk för det skall vara kanaler hela vägen upp. Man fyller bara kanterna och i speciella spår. Romarna hade ju såna tegel, jag har sett dem egna ögon i Italien.
Snacket om mögel köper jag ej. Allt har att göra med hur vatten blir till ånga när den lämnar väggen. Om detta hindras fälls det ut fukt. Om det inte torkar bort, ja då blir det mögel. Luften skall ju cirkulera och värmas upp så fukten kommer bort. Poängen är ju att det inte är fukt i väggarna! till skillnad från vanlig tegelmurat hus á lá Svenrige....å ingen folie heller för den skulle just förstöra och inte hjälpa till. Folie kom till för att gullfiber inte kan suga och behålla fukten. Det behövs inte om man har andra material som isolering, tex sågspån eller det nya papperet, kallad ekofiber, eller andra.
Tillbaka tll urpsungsfrågan. Alltså värmekanaler i väggen med cirkulerande varmluft.
Några andra tankar kring det än de som som har kommit fram hittills?
Hälsningar,
Kalman
Om du drar tillluftskanalen under isoleringen så blir nettoeffekten ändå som bäst noll och intet, då den värme du "får" tillbaka ändå måste ersättas med minst lika mycket annan utstrålad sådan. Om fläkten vilket är rätt troligt dessutom jobbar hårdare för att dra igenom en längre kanal, så är summa sumarum en minus lösning.imported_Byggaren skrev:Och själv har jag provat på att låta tilluften till fläktrummet tas från motsatta gaveln och att låta trumman gå under bjäklagsisoleringen för att bli uppvärmd och kunna föra värme till den kalla inkommande luften med gott resultat. Ett slags primitiv värmeväxlare. Rektor och lärare vet bara inte om att de har den rakt över huvudet
________________
Byggaren
Det är som att lyfta sig själv i håret så du gör nog klokt i att låta rektor och lärare fortsatt förbli ovetande.
Vi har en köksspis som värmer en ackumulatortank, påkopplad styrenhet som styr varmvattnet till separata värmeslingor för varje rum (samt för golven i de rum där det är klinker). Samma teknik som golvvärme alltså - fast man lägger det i nederdelen av ytterväggarna istället. Tillsammans med lerklinade väggar är det klockrent (musfritt, dragfritt, lättmöblerat osv)
Hyfsad etablerad teknik enligt killen som gör det men i Nederländerna och Tyskland bl.a. - inte i Sverige...
Hyfsad etablerad teknik enligt killen som gör det men i Nederländerna och Tyskland bl.a. - inte i Sverige...
Donald,
det du säger är i konsekvensen namn att ingen frånluftvärmeväxlare ger tillskott?
Men om "rektorns" kanaler inte ger tillskott så ger den i varje fall en omfördelning och då minskar värmebehovet en aning så....
Jag tycker det är en bra lösning.
Aniska,
intressant inlägg. Skulle gärna vilja se-uppleva den i drift.
Har vurmat för lerklinade väggar tidigare. Men skall det vara mussäkert så bör det klinas även på utsidan. Ej bara insidan på en brädvägg eller? Annat med genomgående lerväggar typ de som finns kvar i Skåne samt på friluftsmuseum i Köpenhamn. Det blir nästan som en kakelugn fast av hela väggen. Smart
Är det fler än ni som har det i Sverige? lera har vi ju gott om![Glad :) :)]()
Hälsningar
Skalman alias Kalman
det du säger är i konsekvensen namn att ingen frånluftvärmeväxlare ger tillskott?
Men om "rektorns" kanaler inte ger tillskott så ger den i varje fall en omfördelning och då minskar värmebehovet en aning så....
Jag tycker det är en bra lösning.
Aniska,
intressant inlägg. Skulle gärna vilja se-uppleva den i drift.
Har vurmat för lerklinade väggar tidigare. Men skall det vara mussäkert så bör det klinas även på utsidan. Ej bara insidan på en brädvägg eller? Annat med genomgående lerväggar typ de som finns kvar i Skåne samt på friluftsmuseum i Köpenhamn. Det blir nästan som en kakelugn fast av hela väggen. Smart
Är det fler än ni som har det i Sverige? lera har vi ju gott om
Hälsningar
Skalman alias Kalman
Skalman; visst - ska det bli helt mussäkert ska man lerklina utsidan också. Men de får springa i panelen om de vill och de kommer bara dit, sedan är det timmervägg med lera i springor och insida, många många centimeter. Utrymmet de får blir nog inte särskilt uppvärmt och ganska ointressant hoppas jag. Vill de springa där så ser jag i a f inget av dem och de gör nog ingen skada. Hoppas jag.
Vi har köpt tjänsten och fått en del lerklinat för att bli klara nån gång (vårt hus är ett flerårsprojekt... Ytlagret samt övervåningen ska vi lerklina själva.) Man kan man köpa färdiga lerblandningar från samma hantverkare (Johannes Riesterer) eller gå kurs på Skansen (m.fl. ställen). Han konstaterade att Sverige är välförsett med arbetsmaterialet. De flesta har en åker med rätt lera i närheten.
En växande folkrörelse med entustiaster bland antroposoferna bla gissar jag att det är.
Man behöver rätt proportion av lera, sand samt armering (som halm, hår osv) samt gärna gödsel eftersom det av nån ougrundlig orsak (proteinet?) blir en bättre lera då.
Det blir hårt, lättlagat, billigt om man gör det själv samt en rejäl massa som utjämnar fukt och temperatur över dygnet... Och en vacker yta... - Puh, vilket beröm det blev ; )
Var bor du? Skicka ett PM om du har vägarna förbi vårt hus.
Vi har köpt tjänsten och fått en del lerklinat för att bli klara nån gång (vårt hus är ett flerårsprojekt... Ytlagret samt övervåningen ska vi lerklina själva.) Man kan man köpa färdiga lerblandningar från samma hantverkare (Johannes Riesterer) eller gå kurs på Skansen (m.fl. ställen). Han konstaterade att Sverige är välförsett med arbetsmaterialet. De flesta har en åker med rätt lera i närheten.
En växande folkrörelse med entustiaster bland antroposoferna bla gissar jag att det är.
Man behöver rätt proportion av lera, sand samt armering (som halm, hår osv) samt gärna gödsel eftersom det av nån ougrundlig orsak (proteinet?) blir en bättre lera då.
Det blir hårt, lättlagat, billigt om man gör det själv samt en rejäl massa som utjämnar fukt och temperatur över dygnet... Och en vacker yta... - Puh, vilket beröm det blev ; )
Var bor du? Skicka ett PM om du har vägarna förbi vårt hus.
Redigerat:
När jag läser detta så undar jag hur det i prakitekn skall se ut ?
Menar ni en ler/stenvägg med luftkanaler som "innervägg" och sedan rejält med isolering och typ puts utanpå ?
Då måste man väl ändå beakta ev diffspär - eller använda stenull eller liknande som tål fuktig luft ?!
Om man har cirkulerande varmluft mitt i en yttervägg utan rejält med isolering så kommer ju hälften av värmen gå åt åt att värma kråkorna !?
/K
Menar ni en ler/stenvägg med luftkanaler som "innervägg" och sedan rejält med isolering och typ puts utanpå ?
Då måste man väl ändå beakta ev diffspär - eller använda stenull eller liknande som tål fuktig luft ?!
Om man har cirkulerande varmluft mitt i en yttervägg utan rejält med isolering så kommer ju hälften av värmen gå åt åt att värma kråkorna !?
/K
Trä isolerar rätt bra, så det bör inte vara nåt problem eftersom vi alltså lerklinar ett timmerhus. När vi har byggt klart får vi mäta med värmekamera för att se läckaget. Sedan vet vi hur kul kråkorna har det.
Jag tror man lerklinat stenhus också - har för mig att Johannes (Riesterer, se tidigare inlägg) - nämnde att det också gjorts. Vet inget om man gjort mätningar på de husen.
Springor där vinden kommer åt är ofta det största problemet, bortsett från dålig grund/tak. Lerkliningen gör att det inte blir några springor i vårt hus - samridigt dom det kan andas.
Poängen med den teknik vi väljer är att inte ha diffusions/fuktspärrar utan låta fukten vandra in och ut i materialet. En spärr åldras och en (o) vacker dag står man med fukt bakom spärren, och de problem som då uppstår.
Jag tror man lerklinat stenhus också - har för mig att Johannes (Riesterer, se tidigare inlägg) - nämnde att det också gjorts. Vet inget om man gjort mätningar på de husen.
Springor där vinden kommer åt är ofta det största problemet, bortsett från dålig grund/tak. Lerkliningen gör att det inte blir några springor i vårt hus - samridigt dom det kan andas.
Poängen med den teknik vi väljer är att inte ha diffusions/fuktspärrar utan låta fukten vandra in och ut i materialet. En spärr åldras och en (o) vacker dag står man med fukt bakom spärren, och de problem som då uppstår.
Redigerat:
Ok så ni har en rejäl timmerstomme ?Aniska skrev:Trä isolerar rätt bra, så det bör inte vara nåt problem eftersom vi alltså lerklinar ett timmerhus. När vi har byggt klart får vi mäta med värmekamera för att se läckaget. Sedan vet vi hur kul kråkorna har det.
Jag tror man lerklinat stenhus också - har för mig att Johannes (Riesterer, se tidigare inlägg) - nämnde att det också gjorts. Vet inget om man gjort mätningar på de husen.
Springor där vinden kommer åt är ofta det största problemet, bortsett från dålig grund/tak. Lerkliningen gör att det inte blir några springor i vårt hus - samridigt dom det kan andas.
Poängen med den teknik vi väljer är att inte ha diffusions/fuktspärrar utan låta fukten vandra in och ut i materialet. En spärr åldras och en (o) vacker dag står man med fukt bakom spärren, och de problem som då uppstår.
Men frågeställaren uppfattade jag skulle bara ha tegel !?
/K
Aniska, energiförlusterna blir väldigt mycket större med väggvärme än med annan uppvärmning, på grund av att temperaturskillnaden mellan väggens båda sidor blir mycket större än annars. Med annan uppvärmning kommer väggens insida generellt hålla samma temperatur som inomhusluften, med väggvärmning kommer väggens insida vara mycket varmare. Detta driver mer energi genom väggen, så att säga. Och ett timmerhus släpper mer energi genom väggarna än vanliga trähus, trä isolerar ganska dåligt, så jag befarar att ni kommer få ordentliga förluster. Men jag hoppas förstås att det inte blir så, ni har ju redan byggt.
Förresten, samma sak gäller naturligtvis golvvärme också om man har dåligt isolerat bottenbjälklag.
Förresten, samma sak gäller naturligtvis golvvärme också om man har dåligt isolerat bottenbjälklag.