4 940 läst · 63 svar
5k läst
63 svar
Kostnad för att koppla in fiber
Har även likabehandlingprincipen, sen är det inte bara anslutningen från skåp till hus som kostar. Har de som anslöt sig tidigare betalat 21.000:- för installation pga att det kostade 210.000:- för dessa 10 (antalet villor är bara hypotetiskt) villor att få fram anslutning till tomtgränsen så ligger kommunen ute med pengarna fram tills dess att de sista fastigheterna ansluts för det totala priset av 210.000:-C cpalm skrev:Förvisso sant, men kommunen har också självkostnadsprincipen att förhålla sig till vilket innebär att syftet med verksamheten inte får vara att tjäna pengar.
Dvs. om ett hushåll skall efteranslutas får inte utgångspunkten vara "hur kan vi utnyttja inlåsningseffekten för att klämma ut maximalt med pengar från kunden?" som en kommersiell aktör skulle resonera. Tvärtom skall, och är nog generellt, en kommunal utgångspunkt vara att så många kommuninvånare som möjligt skall ha möjlighet att ansluta sig. Och i synnerhet får inte heller en kommuninvånare missgynnas gentemot andra. Av kommersiella eller andra skäl.
Jag skulle säga att det är billigt. Häromkring begärs det runt 30 k för att koppla på. Dvs utan grävning
Precis samma gjorde morsan förra året , det var också Telia. Liknande pris med grävning, fiber, anslutningsbox, switch och router. Jag tyckte det var ett ganska bra deal, även om man låste sig i 12 månander på abb.K Klass0n skrev:Angående att efteransluta sig så gjorde min mor det förra sommaren.
Telias nät, kanske 70% på gatan har redan fiber sen en 5-10 år tillbaka. Nu gjorde telia av oklar anledning en drive för att få med eftersläntarna, min mor var inte så sugen vilket visade sig vara en utmärkt prutningsstrategi!
Hon fick betala 7000 för grävning från tomtgräns (ca 10 m) + installation samt låsa sig i 12 mån på nåt abonnemang för 700kr/ mån.
Absolut, så är det. Givetvis skall TS betala sin andel av det arbete som gjorts tidigare.MathiasS skrev:
Men om det utöver detta endast handlar om en engångsinsats fiberblåsning och anslutning, dvs. inga nya grävjobb, torde kostnaden inte hamna avsevärt högre än vid nyanslutning. Det är t.ex. inte rimligt att det skulle kosta det dubbla.
Nej det borde inte vara dubbelt så dyrt om det inte var subventionerat från början på något sätt (kanske bredbandstöd som man inte fått), men att det är dyrare med etablering för den som gör jobbet när man gör enstaka hus är ju inte konstigt.C cpalm skrev:Absolut, så är det. Givetvis skall TS betala sin andel av det arbete som gjorts tidigare.
Men om det utöver detta endast handlar om en engångsinsats fiberblåsning och anslutning, dvs. inga nya grävjobb, torde kostnaden inte hamna avsevärt högre än vid nyanslutning. Det är t.ex. inte rimligt att det skulle kosta det dubbla.
![MultiMan](/forum/data/avatars/s/112/112385.jpg?1376846884)
MultiMan
Medlem
· Västernorrland
· 5 353 inlägg
MultiMan
Medlem
- Västernorrland
- 5 353 inlägg
I min by lät kommunen bli att gräva till de hus som inte ville betala. Min väg är t ex privat på 1 km men bara 2 hus i respektive ände av stumpen ville teckna sig, så på min sida slutar rören vid mitt hus. ca 800 m är utan rör. Dock plöjdes det ner en fyrkantig rörsak med möjlig anslutning för 4 där det gjordes och det var minsta varianten de la ner där de grävde. Men, de som betalade summan för anslutning fick grävt till sig om det så var 3 km till ett ensamt hus, så ingen blev utan som ville ha.MathiasS skrev:
Så det kommer bli dyrt för de eventuella nya anslutningar i framtiden.
Likadant här. Det är nog generellt sett så det går till. Inte gräver man 800 m extra för att förbereda en eventuell framtida efteranslutning. Att lägga extra kanalisation när man ända passerar förbi är en annan sak.MultiMan skrev:
Den fyrkantiga rörsaken är nog en 4*14/10 mm. Du får plats med minst 192 fiber i varje duct. Så det blir många kunder som går att dra vidare till. Men jag håller med om allt det övriga.MultiMan skrev:
I min by lät kommunen bli att gräva till de hus som inte ville betala. Min väg är t ex privat på 1 km men bara 2 hus i respektive ände av stumpen ville teckna sig, så på min sida slutar rören vid mitt hus. ca 800 m är utan rör. Dock plöjdes det ner en fyrkantig rörsak med möjlig anslutning för 4 där det gjordes och det var minsta varianten de la ner där de grävde. Men, de som betalade summan för anslutning fick grävt till sig om det så var 3 km till ett ensamt hus, så ingen blev utan som ville ha.
Så det kommer bli dyrt för de eventuella nya anslutningar i framtiden.
Det är inte lätt att hänga med. Snart börjar man rulla ut G-PON på bred front i Sverige. Då kan man köra, mycket förenklat, multiplar av 32 kunder etc, i varje fiber, med Gigabit/sekund-bandbredd, utan strömförsörjning i splitutrustningen. Hisnande. Detta kommer möjliggöra ännu bättre utnyttjande av befintlig fiber i framtiden.MultiMan skrev:
Varför skulle man vilja ha gpon när man kan bygga med punkt till punkt fiber som vi gör idag?
Lättare att uppgradera till högre hastigheter, lätt att släppa in andra kommunikationsoperatörer, symmetrisk upplänk.
Finns det någon fördel med gpon?
Lättare att uppgradera till högre hastigheter, lätt att släppa in andra kommunikationsoperatörer, symmetrisk upplänk.
Finns det någon fördel med gpon?
Att man slipper dra om fiber om fler vill ha kommunikation på sträckan.
Det var mera en retorisk fråga. Med gpon har man en inbyggd överbelastning som inte kan ändras i efterhand. Prestanda och flexibilitet ligger långt efter aktiv Ethernet.
Tack vare användande av ribbon-fiber så har vi kunnat kosta på oss att centralisera aktiva nät någotsånär i Sverige. Det är inte allt för dyrt att svetsa dem.
Den stora fördelen med Pon är att de tar mindre plats i centraländan. Som kund är det svårt att se någon fördel såvida man inte får del av någon besparing.
Tack vare användande av ribbon-fiber så har vi kunnat kosta på oss att centralisera aktiva nät någotsånär i Sverige. Det är inte allt för dyrt att svetsa dem.
Den stora fördelen med Pon är att de tar mindre plats i centraländan. Som kund är det svårt att se någon fördel såvida man inte får del av någon besparing.