Hej!
Mitt nyinköpta torp lär vara bygden äldsta, hyfsat intakt sedan då det bygdes på 1750-talet. Jag har hittat en igenmurad bakugn ock planerar nu att på något sätt återställa den. Hur bör jag göra / gå till väga?
Bakugnen har en rökkanal i ena hörnet. Den är gjord i gråsten tror jag (huvudskorstenen är det). Det har tidigare stått en vedspis framför, röken har gått igenom bakugnen och ut i bakugnens rökkanal. jag har en jättelucka ovanför spisen, rakt ut till skortstenen. Bakugnen är typ 80cm bred, 50cm djup och 45cm hög. Man ser tydligt att det skall vara en häll / plåt i mitten. Man ser även en urgröpning i väggen vid rökkanalen, troligen för att leda rök under plåten upp till rökkanalen. Ett problem är att den tilltänka hällen kommer på höjd 75cm, vilket gör det svårt att få till både en vedspis och underlucka för rakning av aska.
Grundplanen är att installera vedspisen på normalhöjd (70-75cm) framför bakugnen, låta röken fortfarande gå igenom bakugnen under plåten, genom urgröpningen och upp i den renoverade rökkanalen. Sålunda bör röken värma bakugnen. Men värmer den tillräckligt? Och blir det bra, eller "inte riktiga" bakugnssmaken - smakar bara rök?
Jag råkar ha en panel med fyra luckor: ungslucka överst vänster, asklucka / rakning under, eldlucka överst höger, asklucka under. Smäller jag upp den kommer ju hälften under vedspis-nivån...hm går ju att lösa med utdragbar vedspis, men det känns ju som en nödlösning. kan ju köpa en enklare modell, kanske två luckor ovan varandra, eller tom en lucka - då passar det med vedspis, men då kan jag inte raka.... måste jag välja? Hur kan det ha varit tänkt från början?
Om jag inte leder vedspisens rök genom bakugnen måste den någon annanstans - skorstensrenoverraren har föreslagit att hacka ut en gång upp till jätteluckan ovan spisen, men det känns ju inte som en snäll lösning. Det finns dock ytterligare en rökkanal i muren till vänster - kan man leda rök horisontellt 80cm vänster och ut i den, eller behövs en stigning? I så fall kan jag ju ha olika rökkanaler för vedspis och bakugn, och måste bara lösa utmaningen med lockor och askuttagning.
Tips välkomnas.
hälsar,
Jens
Mitt nyinköpta torp lär vara bygden äldsta, hyfsat intakt sedan då det bygdes på 1750-talet. Jag har hittat en igenmurad bakugn ock planerar nu att på något sätt återställa den. Hur bör jag göra / gå till väga?
Bakugnen har en rökkanal i ena hörnet. Den är gjord i gråsten tror jag (huvudskorstenen är det). Det har tidigare stått en vedspis framför, röken har gått igenom bakugnen och ut i bakugnens rökkanal. jag har en jättelucka ovanför spisen, rakt ut till skortstenen. Bakugnen är typ 80cm bred, 50cm djup och 45cm hög. Man ser tydligt att det skall vara en häll / plåt i mitten. Man ser även en urgröpning i väggen vid rökkanalen, troligen för att leda rök under plåten upp till rökkanalen. Ett problem är att den tilltänka hällen kommer på höjd 75cm, vilket gör det svårt att få till både en vedspis och underlucka för rakning av aska.
Grundplanen är att installera vedspisen på normalhöjd (70-75cm) framför bakugnen, låta röken fortfarande gå igenom bakugnen under plåten, genom urgröpningen och upp i den renoverade rökkanalen. Sålunda bör röken värma bakugnen. Men värmer den tillräckligt? Och blir det bra, eller "inte riktiga" bakugnssmaken - smakar bara rök?
Jag råkar ha en panel med fyra luckor: ungslucka överst vänster, asklucka / rakning under, eldlucka överst höger, asklucka under. Smäller jag upp den kommer ju hälften under vedspis-nivån...hm går ju att lösa med utdragbar vedspis, men det känns ju som en nödlösning. kan ju köpa en enklare modell, kanske två luckor ovan varandra, eller tom en lucka - då passar det med vedspis, men då kan jag inte raka.... måste jag välja? Hur kan det ha varit tänkt från början?
Om jag inte leder vedspisens rök genom bakugnen måste den någon annanstans - skorstensrenoverraren har föreslagit att hacka ut en gång upp till jätteluckan ovan spisen, men det känns ju inte som en snäll lösning. Det finns dock ytterligare en rökkanal i muren till vänster - kan man leda rök horisontellt 80cm vänster och ut i den, eller behövs en stigning? I så fall kan jag ju ha olika rökkanaler för vedspis och bakugn, och måste bara lösa utmaningen med lockor och askuttagning.
Tips välkomnas.
hälsar,
Jens
Hej Jens!
Självklart ska du satsa på att renovera din bakugn. Vi gjorde det under 2007 och kan nu njuta av fantastiskt bröd, pizza mm.
Vi hade lite av samma problem som du. Bakugnen var helt dold bakom en "lönnvägg" de förstörde den i oktober 1952. (Hittade hörnstenen till kupan inlindad i tidningspapper från 1952). 1956 flyttade den sista boende från huset och 1999 så började vi renovera. Helt rätt det stod tomt i 44 år. I januari 2000 flyttade vi in men alla eldstäder fick vänta tills 2007.
Så strax innan midsommar plastade vi in kökskåpen så mycket som möjligt och började vår tillvaro med stampat jordgolv!! Ja, det kändes så för vi hade lerbruk överallt. Vi har nu eldstäder i åtta rum. I vilket fall som helst så rev vi "lönnväggen" och kunde fick då först fram de nygjorda eldstadskanalerna - de som gjordes 1952 sedan hittade vi resterna av bakugnen. Gjutjärnshällen var förstörd och kvar i ugnen låg en del.
Vi hade tänkt oss att ha en rejäl vedspis framför och sedan bakugnen ovanför. Men vi fick göra om våra planer. Vi valde att sätta en mindre vedspis framför allt. Sedan har vi ett mellanrum innan bakugnen kommer. Det blir som en grop bakom vedspisen. Till vänster om vedspisen har vi en järnhäll som ligger på samma plan som bakugnsbotten. Vedspisnivån är i samma nivå som gjutjärnshällen. Vi hade alltså samma problem med nivåerna som du har. Vi har löst det genom att köpa luckor som fick plats. Så under hällen har vi en lucka som egentligen ska vara under en vedspis. Vi hittade en bakugnslucka som matchar vedspis och vi har hittat en sotlucka som är för att raka ut askan från lyselden. Någon lyseldslucka har vi inte hittat ännu så där har vi en halv tegelsten istället. Vi gjorde en provisorisk igenmurning av den lucköppningen för vi kunde få in ved tll lyselden genom bakugnsluckan men det fungerade inte i praktiken. Lyseldsluckan är bra att ha öppen när ugnen värms upp.
Vi hittade en beskrivning från 1863 som beskriver i detalj hur eldningen ska gå till och om man följer den så blir inte järnhällen för varm. Första gången så eldade jag på alldeles för mycket under hällen och fick följaktligen för mycket undervärme. Vi har nu eldat ett antal gånger och det går att ha en pytteliten lucka för att få in ved under hällen det är inte där huvudeldningen ska ske. Utan när vi eldar så värmer vi först upp ugnen genom att elda på hällen sedan är det dags att stödelda med värme och då eldar vi på platsen för lyselden och slänger möjligtvis in lite spånor för att få lite mer undervärme. Följande är ett utdrag ur beskrivningen från 1863.
"Skötseln av Bakugnen fordrar yttersta försiktighet, om inte brödet ska brännas, och man måsta alltid göra sig beredd på att efter första bakningen få höra ugnen förklarad oduglig; men efter andra eller tredje försöket blir omdömet något mildrat, och efter ytterligare några experiment duger säker ingen annan ugn.
För att få ugnen uppvärmd, lägg in på hällen a litet finkluven, torr, starkt lågande ved; sedan hällen tagit någon hetta utrakas de glödande kolen och kastas i eldugnen b, nu läggs in i förlysugnen c några fint sönderkluvna stickor, som tänds, och på samma gång inkastas något fint bränsle i eldugnen b, vartill hyvelspån, s.k. fårris, annars torrt ris eller fina stickor passar bäst (grövre bränsle duger inte). Detta bränsle måste noga och jämnt fördelas under hela hällen. Nu börjar omedelbart bakningen, som kan fortsätta utan uppehåll, om elden underhålls såväl i förlysugnen som i eldugnen. Värmen i dessa båda ugnar måste alltid vara överensstämmande, på det gräddningen måste gå lika fort både över och under. En person är ständigt sysselsatt med brödets insättning och uttagning samt eldens reglerande. Gräddningen går utomordentligt fort och bränslebesparingen är otrolig.
En ugn av samma storlek som ritningen (med 2½ à 3 fots järnhäll) är tillräcklig för minst 20 personers hushåll: och hällar om 2½ à 1¾ fot storlek används i torp och mindre hushåll. De dimensioner som för övrigt brukas här, är 3 à 3 fot och 3 à 3½ fot.
Ovanstående spisar och bakugnar har sedan långliga tider varit kända inom Redvägs Härad, särskilt inom den skoglösa mot Falbygden gränsande norra delen; men sedan ständig tillgång av dylikt gjutgods här vid Skeppsholmen funnits, har spridningen gått utomordentligt hastigt, även inom de mera skogbeväxta trakterna, samt i och omkring Ulricehamn; och numera inser var och en den stora fördel dessa spisar och ugnar medför.
Bränslebesparingen är mest iögonfallande i bakugnarna, i vilka t.o.m. halm används still bränsle i de orter, som helt och hållet saknar skog; och vore det säkerligen en riksvinst, om dessa ugnar och spisar kunde få en allmännare spridning inom landet."
Så nu vet du till hur många din ugn räcker. Vi fick för övrigt gjuta en ny häll och vårt hällmått är 885x950x22. Vi passade dessutom på att märka den med våra initialer, år och plats.
Tyvärr lyckas jag inte få ner bildformatet på bilderna vi tog under renoveringen och inte heller någon bild på slutresultatet. Men någon kanske kan tipsa mig så blir det ju lite mer intressant.
Ha det bra, Cecilia
Självklart ska du satsa på att renovera din bakugn. Vi gjorde det under 2007 och kan nu njuta av fantastiskt bröd, pizza mm.
Vi hade lite av samma problem som du. Bakugnen var helt dold bakom en "lönnvägg" de förstörde den i oktober 1952. (Hittade hörnstenen till kupan inlindad i tidningspapper från 1952). 1956 flyttade den sista boende från huset och 1999 så började vi renovera. Helt rätt det stod tomt i 44 år. I januari 2000 flyttade vi in men alla eldstäder fick vänta tills 2007.
Så strax innan midsommar plastade vi in kökskåpen så mycket som möjligt och började vår tillvaro med stampat jordgolv!! Ja, det kändes så för vi hade lerbruk överallt. Vi har nu eldstäder i åtta rum. I vilket fall som helst så rev vi "lönnväggen" och kunde fick då först fram de nygjorda eldstadskanalerna - de som gjordes 1952 sedan hittade vi resterna av bakugnen. Gjutjärnshällen var förstörd och kvar i ugnen låg en del.
Vi hade tänkt oss att ha en rejäl vedspis framför och sedan bakugnen ovanför. Men vi fick göra om våra planer. Vi valde att sätta en mindre vedspis framför allt. Sedan har vi ett mellanrum innan bakugnen kommer. Det blir som en grop bakom vedspisen. Till vänster om vedspisen har vi en järnhäll som ligger på samma plan som bakugnsbotten. Vedspisnivån är i samma nivå som gjutjärnshällen. Vi hade alltså samma problem med nivåerna som du har. Vi har löst det genom att köpa luckor som fick plats. Så under hällen har vi en lucka som egentligen ska vara under en vedspis. Vi hittade en bakugnslucka som matchar vedspis och vi har hittat en sotlucka som är för att raka ut askan från lyselden. Någon lyseldslucka har vi inte hittat ännu så där har vi en halv tegelsten istället. Vi gjorde en provisorisk igenmurning av den lucköppningen för vi kunde få in ved tll lyselden genom bakugnsluckan men det fungerade inte i praktiken. Lyseldsluckan är bra att ha öppen när ugnen värms upp.
Vi hittade en beskrivning från 1863 som beskriver i detalj hur eldningen ska gå till och om man följer den så blir inte järnhällen för varm. Första gången så eldade jag på alldeles för mycket under hällen och fick följaktligen för mycket undervärme. Vi har nu eldat ett antal gånger och det går att ha en pytteliten lucka för att få in ved under hällen det är inte där huvudeldningen ska ske. Utan när vi eldar så värmer vi först upp ugnen genom att elda på hällen sedan är det dags att stödelda med värme och då eldar vi på platsen för lyselden och slänger möjligtvis in lite spånor för att få lite mer undervärme. Följande är ett utdrag ur beskrivningen från 1863.
"Skötseln av Bakugnen fordrar yttersta försiktighet, om inte brödet ska brännas, och man måsta alltid göra sig beredd på att efter första bakningen få höra ugnen förklarad oduglig; men efter andra eller tredje försöket blir omdömet något mildrat, och efter ytterligare några experiment duger säker ingen annan ugn.
För att få ugnen uppvärmd, lägg in på hällen a litet finkluven, torr, starkt lågande ved; sedan hällen tagit någon hetta utrakas de glödande kolen och kastas i eldugnen b, nu läggs in i förlysugnen c några fint sönderkluvna stickor, som tänds, och på samma gång inkastas något fint bränsle i eldugnen b, vartill hyvelspån, s.k. fårris, annars torrt ris eller fina stickor passar bäst (grövre bränsle duger inte). Detta bränsle måste noga och jämnt fördelas under hela hällen. Nu börjar omedelbart bakningen, som kan fortsätta utan uppehåll, om elden underhålls såväl i förlysugnen som i eldugnen. Värmen i dessa båda ugnar måste alltid vara överensstämmande, på det gräddningen måste gå lika fort både över och under. En person är ständigt sysselsatt med brödets insättning och uttagning samt eldens reglerande. Gräddningen går utomordentligt fort och bränslebesparingen är otrolig.
En ugn av samma storlek som ritningen (med 2½ à 3 fots järnhäll) är tillräcklig för minst 20 personers hushåll: och hällar om 2½ à 1¾ fot storlek används i torp och mindre hushåll. De dimensioner som för övrigt brukas här, är 3 à 3 fot och 3 à 3½ fot.
Ovanstående spisar och bakugnar har sedan långliga tider varit kända inom Redvägs Härad, särskilt inom den skoglösa mot Falbygden gränsande norra delen; men sedan ständig tillgång av dylikt gjutgods här vid Skeppsholmen funnits, har spridningen gått utomordentligt hastigt, även inom de mera skogbeväxta trakterna, samt i och omkring Ulricehamn; och numera inser var och en den stora fördel dessa spisar och ugnar medför.
Bränslebesparingen är mest iögonfallande i bakugnarna, i vilka t.o.m. halm används still bränsle i de orter, som helt och hållet saknar skog; och vore det säkerligen en riksvinst, om dessa ugnar och spisar kunde få en allmännare spridning inom landet."
Så nu vet du till hur många din ugn räcker. Vi fick för övrigt gjuta en ny häll och vårt hällmått är 885x950x22. Vi passade dessutom på att märka den med våra initialer, år och plats.
Tyvärr lyckas jag inte få ner bildformatet på bilderna vi tog under renoveringen och inte heller någon bild på slutresultatet. Men någon kanske kan tipsa mig så blir det ju lite mer intressant.
Ha det bra, Cecilia
Cecilia - jag har glömt tacka!
Enormt mycket fin information och berättelse, uppskattas verkligen.
Det blev ungefär som hos dig, tror jag! Jag murade dock in min fådda panel med fyra luckor, putsade upp de två översta, har sett till att den stora understa enkelt kan lyftas av (sågade ner tapparna på gångjärnen) och murade igen den sista lilla understa.
Leder dessutom in röken från spisen under hällen via ett spjäll - mycket osäkert vilken värme den kommer ge - min fader tror det räcker att elda i vedspisen för att värma hela bakugnen?! Tveksamt, tror jag. Borde testa![Glad :) :)]()
Rökgången från vedspisen går sålunda under gropen framför bakugnen.
Jag har laddat upp lite bilder som visar hur det blev:
http://augustsson.eu/bakugn/
Tack för hjälpen, hälsar,
Jens
Enormt mycket fin information och berättelse, uppskattas verkligen.
Det blev ungefär som hos dig, tror jag! Jag murade dock in min fådda panel med fyra luckor, putsade upp de två översta, har sett till att den stora understa enkelt kan lyftas av (sågade ner tapparna på gångjärnen) och murade igen den sista lilla understa.
Leder dessutom in röken från spisen under hällen via ett spjäll - mycket osäkert vilken värme den kommer ge - min fader tror det räcker att elda i vedspisen för att värma hela bakugnen?! Tveksamt, tror jag. Borde testa
Rökgången från vedspisen går sålunda under gropen framför bakugnen.
Jag har laddat upp lite bilder som visar hur det blev:
http://augustsson.eu/bakugn/
Tack för hjälpen, hälsar,
Jens
Redigerat: