8 840 läst · 178 svar
9k läst
178 svar
Ekonomisk aspekt av villa-boende beroende på ort
Vad i all världen har du då hittat för bostadsbidrag. Hade varit bra om du berättat det också.M Myckling skrev:
Jag har inte sett till något.
Förstår inte hur du kommer fram till att tillgången tappat i värde och jämför med en tillgång som följt BNP/Capita? Claes beräkning kommer från SCB och den tar hänsyn till inflationen/KPI.D daVinci skrev:Diskussionen handlar om ekonomiska aspekter.
Skribenten nämner en prisuppgång för sin tillgång. Den är i snitt 3% per år.
Jag observerar att BNP/Capita har stigit i snitt 3.2% under samma period.
Tillgången i fråga har således tappat jämfört med en tillgång som följt BNP/Capita.
Det är en observation, av samma dignitet och relevans som att skribenten startar med att nämna den nominella prisförändringen.
Tittar man på åkermark under samma period har den ökat med i snitt 8.1% per år. Den ar ökat betydligt mer. Betesmark har ökat med i snitt 4.7%. Skogsmark ligger på ca 3%.
Skribenten hade gjort en bättre affär med att i stället köpa åkermark och arrendera ut och hyra sitt boende.
Tomtpriser (exkluderat attraktiva områden) borde öka med lite mer än skogsmark. Det tas av någon blandning mellan skog, bete och åker mark. Och kostnad för nya tomter bestämmer priset för befintliga. Troligen har skribentens tomt stigit mer än 3%. Och därmed byggnaden mindre.
https://www.scb.se/hitta-statistik/sverige-i-siffror/prisomraknaren/
Hade tillgången nu varit värd just 1 055 kkr hade den bibehållit sitt värde genom att 650 kkr 1995 motsvarar 1050 kkr nu med hänsyn tagen till inflation/KPI.
Om den nu är värd 1,6 mkr har den väl inte tappat något i reellt värde utan istället ökat 550 kkr?
/Krille
Redigerat:
Som jag skrev ovan.
150 000 kvar på ursprungliga lånet.
Kontantinsatsen var låg.
Kostat på nytt tak och en större ugn som jag värmer bodelen med.
Huset för några år sedan värderat till 1. 6 M
Hur man än vrider och räknar på detta, så får jag minst 1.45 M
in på kontot.
Visst har jag amorterat och betalat lån under tiden.
Men jag ser det som ett sparande tills den dag jag säljer huset och förmodligen hur en lägenhet.
Då blir det lite pengar att stötta pensionen med. O göra vad jag vill sista tiden. Tänker mig en husbil.
- NU finns det folk som påstår att dessa pengar inget är värda, att de inte kommer att finnas o s v. Flera råd att jag skulle spekulerat på börsen o s v.
Nu ska jag ut o klyva vinterved.
150 000 kvar på ursprungliga lånet.
Kontantinsatsen var låg.
Kostat på nytt tak och en större ugn som jag värmer bodelen med.
Huset för några år sedan värderat till 1. 6 M
Hur man än vrider och räknar på detta, så får jag minst 1.45 M
in på kontot.
Visst har jag amorterat och betalat lån under tiden.
Men jag ser det som ett sparande tills den dag jag säljer huset och förmodligen hur en lägenhet.
Då blir det lite pengar att stötta pensionen med. O göra vad jag vill sista tiden. Tänker mig en husbil.
- NU finns det folk som påstår att dessa pengar inget är värda, att de inte kommer att finnas o s v. Flera råd att jag skulle spekulerat på börsen o s v.
Nu ska jag ut o klyva vinterved.
Är vi överens om att 3% är mindre än 3.2%?K Krille4 skrev:
Om vi är det så är vi ett steg på vägen.
Ja. Och?K Krille4 skrev:
Men inflation är en sak och tillväxt en annan.
Claes hade inflation som referens och jag tillväxt.
Nog borde du väl kunna acceptera att man kan ha olika referenser?
Så är det om man har inflation som referens. (Och före skatt).K Krille4 skrev:
Och om man använder åkermark som referens så har husköpet som sagt varit en ganska eländig affär.
Hade man då investerat 650k i åkermark hade den varit värd ca 7 miljoner nu.
Och hade man investerat i BitCoin och sålt vid rätt tillfällen så hade man inte behövt jobba en dag till i sitt liv.. att i backspegeln jämföra utfall med olika alternativa investeringar känns tveksamt, annat än mot breda index.
Har du då uppfattningen att allt som inte beskattas till 100% är bidrag. Någon annan möjlighet ser jag inte.M Myckling skrev:
Jag lånar ut lite pengar till sonen. Han får betala den högsta sparränta jag kan få.
Han gör avdrag för underskott av kapital därför att staten beskattar mig på inkomst av kapital.
Eftersom jag beskattas på räntan han betalar till mig, så tar inte staten ut skatt av sonen för räntan. Dvs räntan dubbelbeskattas inte med dagens lösning.
Stiger nu räntan så beskattar staten mig mer och sonen beskattas mindre.
Faller nu räntan så beskattar staten mig mindre och sonen beskattas mer.
Staten ser till att plundra oss precis lika mycket oavsett hur stor räntan är.
Att staten inte plundrar mer är således inte ett bidrag. Så är det för nästan alla.
Men för de som menar att det är bidrag när staten inte tar allt, så blir ju avsaknad av dubbelbeskattning ett bidrag. Jag rekommenderar att du i fortsättningen berättar att du ser avsaknad av beskattning som bidrag. Läsarna kommer då förstå bättre.
Det är en slags bidrag 😂F fribygg skrev:
Kalla vad man vill det.
Samhället är i alla fall byggt så att dem som försöker vara sparsamma och ekonomiska straffas hårt. T ex fastighetsavgift och annan skatt av egendom.
Dock har vi inte kvar arvskatten och gåvoskatten, Finland har sånt skräp.
Men i slutändan är det bara banker, mäklare, advokater etc som vinner. Knappast gjort för den gemensamma "svensson". Medelinkomsstagare är nog de största förlorarna!
Jag tycker vi borde avskaffa fastighetsavgift helt och även avskaffa räntebidraget! Även rot, rut och allt vad de heter borde avskaffas!
Men ingen politisk parti stödjer alla dessa!
Vänster mer skatter och inget privat ägande. Höger allt ska styras av riskkapitalister och rika och högavlönade ska ha diverse bidrag, ursäkta heter väl på fint språk avdrag. Kommunism och kapitalism i nötskal samma skitsak men förpackat annorlunda
Redigerat:
Du får använda vilken referens du vill - förstår dock inte hur just BNP/Capita har "samma dignitet och relevans" då referensen normalt sett är inflation/KPI när man räknar ut real utveckling gällande bostadspriser.D daVinci skrev:Är vi överens om att 3% är mindre än 3.2%?
Om vi är det så är vi ett steg på vägen.
Ja. Och?
Men inflation är en sak och tillväxt en annan.
Claes hade inflation som referens och jag tillväxt.
Nog borde du väl kunna acceptera att man kan ha olika referenser?
Så är det om man har inflation som referens. (Och före skatt).
Och om man använder åkermark som referens så har husköpet som sagt varit en ganska eländig affär.
Hade man då investerat 650k i åkermark hade den varit värd ca 7 miljoner nu.
/Krille
Du verkar ju smart så du förstår säkert att mitt inlägg handlar om geopolitik/ekonomi (som tråden handlar om) och inte ett fiktivt låna-ut-till-barnen scenario. Statens kostnader för ränteavdrag har ju rusat, tror det varit en fördubbling på ett par år pga ökad ränta i kombination med historiskt höga lånenivåer. Avdragen går till största delen till storstadsregionerna. Rätt eller fel kan man ju ha olika åsikter kring.D daVinci skrev:Har du då uppfattningen att allt som inte beskattas till 100% är bidrag. Någon annan möjlighet ser jag inte.
Jag lånar ut lite pengar till sonen. Han får betala den högsta sparränta jag kan få.
Han gör avdrag för underskott av kapital därför att staten beskattar mig på inkomst av kapital.
Eftersom jag beskattas på räntan han betalar till mig, så tar inte staten ut skatt av sonen för räntan. Dvs räntan dubbelbeskattas inte med dagens lösning.
Stiger nu räntan så beskattar staten mig mer och sonen beskattas mindre.
Faller nu räntan så beskattar staten mig mindre och sonen beskattas mer.
Staten ser till att plundra oss precis lika mycket oavsett hur stor räntan är.
Att staten inte plundrar mer är således inte ett bidrag. Så är det för nästan alla.
Men för de som menar att det är bidrag när staten inte tar allt, så blir ju avsaknad av dubbelbeskattning ett bidrag. Jag rekommenderar att du i fortsättningen berättar att du ser avsaknad av beskattning som bidrag. Läsarna kommer då förstå bättre.
Personligen kan jag tycka det är en form av bostadsbidrag då det för de flesta familjer är den enskilt största räntekostnaden, och ju större lån, desto större avdrag/bidrag. Att det även bidrar till att bostadspriserna skenat i framförallt storstadsområden vilket innebär ännu högre lånenivåer och därmed ännu högre avdrag/bidrag. Grunden för att göra avdrag i sina deklarationer brukar ju vara att man har rätt att göra avdrag för inkomsternas förvärvande, exempelvis reseavdrag. Avdrag på boendekostnaden har ju inget med inkomsternas förvärvande att göra utan blir ett bidrag för att sänka hushållets boendekostnad.
Tack det var snällt.K Krille4 skrev:
Förstår inte vad du menar med "samma dignitet och relevans". Eller vad det har med saken att göra.K Krille4 skrev:
Ja, vill man räkna ut en real förändring så använder man KPI (eller KPIF). Jag har inte skrivit något annat. Om du ser att jag har påstått något annat får du citera den meningen.
Jag benchmarkade mot tillväxten. Man kan använda lön om man vill också. Finns faktiskt inga tvång här.
Tillväxt är dock ganska så relevant skulle jag säga.
Kan du förklara vad det är då? Skattepengar är det väl åtminstone eller är det nåt bankerna snällt skänker folk som har bostadslån och det finansieras med andra dyra lån till bankerna?F fribygg skrev:
Knappast att bankerna snurrar runt med oss som har sparkonton och betalar avgifter på internet bank, kreditkort osv eller har jag fel nu?
Skulle vara lite småkul om det var ännu omvänt att bankerna får ränteavdrag på mina sparpengar som jag lånar dem 🤔😂
![JanneJanne123](/forum/data/avatars/s/50/50512.jpg?1544452530)
JanneJanne123
Husägare
· Stockholm
· 2 850 inlägg
JanneJanne123
Husägare
- Stockholm
- 2 850 inlägg
Åh, den där inställningen att alla pengar i grunden är statens, men att staten välvilligt låter oss behålla en del. ❤️❤️kisumisu skrev: