Medlem
· Blekinge
· 10 202 inlägg
Jag studerar en bok om småhusbygge (ICA förlag 2001) och funderar om följande:
Hammarbandet brukar vara en regel som monteras liggande på stående reglar. Varför är hammarbandet liggande? Skulle det inte kunna bära mer om det monteras stående, infällt i de stående reglarna?
Droppnäsa. Lodräta paneler snedsågas nedtill för att få en droppnäsa där vatten kan rinna av. Skulle det vara bättre om näsan är på insidan brädan? Då kan man underhållsmåla ändträet mycket enklare.
Många gånger undrar jag varför man gör på ett visst sätt i standardträkonstruktioner, eller om är det vanliga: så har vi alltid gjort?
Hammarbandet brukar vara en regel som monteras liggande på stående reglar. Varför är hammarbandet liggande? Skulle det inte kunna bära mer om det monteras stående, infällt i de stående reglarna?
Droppnäsa. Lodräta paneler snedsågas nedtill för att få en droppnäsa där vatten kan rinna av. Skulle det vara bättre om näsan är på insidan brädan? Då kan man underhållsmåla ändträet mycket enklare.
Många gånger undrar jag varför man gör på ett visst sätt i standardträkonstruktioner, eller om är det vanliga: så har vi alltid gjort?
![Rickard.](/forum/data/avatars/s/188/188131.jpg?1544786191)
Rickard.![Premium Premiumikon: Trä](/forum/styles/main/premium/tra.svg)
Medlem
· Riktiga Norrland
· 6 210 inlägg
Rickard.![Premium Premiumikon: Trä](/forum/styles/main/premium/tra.svg)
Medlem
- Riktiga Norrland
- 6 210 inlägg
1. Hammarbandets funktion är inte främst att bära något utan att hålla ihop väggen. Behöver den bära något bredvid reglarna så fäller man t ex in en ytterligare regel som du beskrev och att bygga med både en liggande och stående är vanligt.
Givetvis kan man bygga utan traditionellt hammarband om man känner för det men uppenbarligen är det värt att spika dit en för annars hade det inte gjort över världen![Blinkar ;) ;)]()
2. Ja men du kommer också få allt vatten rinnande längs ändträet vilket är just det man försöker undvika med droppnäsa.
Givetvis kan man bygga utan traditionellt hammarband om man känner för det men uppenbarligen är det värt att spika dit en för annars hade det inte gjort över världen
2. Ja men du kommer också få allt vatten rinnande längs ändträet vilket är just det man försöker undvika med droppnäsa.
Finns en diskussion ang ändträ på BH . Raksågad + enbart träolja och grundfärg är det som rekommenderas .T Thomas_Blekinge skrev:Droppnäsa. Lodräta paneler snedsågas nedtill för att få en droppnäsa där vatten kan rinna av. Skulle det vara bättre om näsan är på insidan brädan? Då kan man underhållsmåla ändträet mycket enklare.
Många gånger undrar jag varför man gör på ett visst sätt i standardträkonstruktioner, eller om är det vanliga: så har vi alltid gjort?
Men denna diskussion lär vara både het och omtvistad 🔥
Medlem
· Blekinge
· 10 202 inlägg
Tack. Jag har lärt mig något nytt.
Hammarband kallas den översta regeln som binder ihop alla väggreglar, och som sedan takstolar/takreglar vilar på. Hamarbandet kan vara stående, liggande, en kombination av dessa, eller även tjock balk kan utgöra hammarband.T Thomas_Blekinge skrev:
Dock finns det många amatörer som tror att enbart en liggande regel, kan kallas för hammarband. Vilket väl är fritt att tro.
Detta med droppnäsa är kunskap som funnits i hundratals år!
Kunskapen uppkom genom iakttagelser där man såg att stående brädor ruttnade upp i underkant men bara dom som var tvärt avsågade.
Titta på stavkyrkor dom har funnits i 1000 år och där finns inte en enda bräda som har en horisontell yta där regnvatten droppar kan bli hängande, utan ytan lutar så regndroppar förenas och faller vidare neråt.
Det är därför man snedsågar, men det funkar lika bra att såga en pilspets nedtill, där kan bara en singel droppe bli kvar som torkar bort.
Kunskapen uppkom genom iakttagelser där man såg att stående brädor ruttnade upp i underkant men bara dom som var tvärt avsågade.
Titta på stavkyrkor dom har funnits i 1000 år och där finns inte en enda bräda som har en horisontell yta där regnvatten droppar kan bli hängande, utan ytan lutar så regndroppar förenas och faller vidare neråt.
Det är därför man snedsågar, men det funkar lika bra att såga en pilspets nedtill, där kan bara en singel droppe bli kvar som torkar bort.
![Ett trähus med snidade detaljer och tak av träspån mot en bakgrund av en grönklädd bergssluttning.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/724/724741-382195b3cee230ee54ac5b75b72962e0.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Medlem
· Blekinge
· 10 202 inlägg
Droppnäsans funktion har jag förstått för länge sedan. Jag hade bara en detaljfrågan som framgår av #1.
Stämmer bra, med obehandlat trä.L Leif i Skåne skrev:Detta med droppnäsa är kunskap som funnits i hundratals år!
Kunskapen uppkom genom iakttagelser där man såg att stående brädor ruttnade upp i underkant men bara dom som var tvärt avsågade.
Titta på stavkyrkor dom har funnits i 1000 år och där finns inte en enda bräda som har en horisontell yta där regnvatten droppar kan bli hängande, utan ytan lutar så regndroppar förenas och faller vidare neråt.
Det är därför man snedsågar, men det funkar lika bra att såga en pilspets nedtill, där kan bara en singel droppe bli kvar som torkar bort.
[bild]
Men med dagens täckfärger har den betydelsen försvunnit enligt dagens forskning. Därför har det ändrats att man kan raksåga. Att har droppnäsa inåt, ts fråga, leder ju vattnet över sågytan, behöver inga ytterligare förklaringar.
Men det finns många och långa trådar om det. Så här får var och en läsa dagens forskarrapporter och välja vad man tycker är bäst.🙂
Precis som du säger. Dock bör man förtydliga att det ännu inte finns några täckfärger som håller i tusen år. Bra att veta för de som har för avsikt att bygga kyrkor som ska hålla i tusen år😄A AndersS skrev:Stämmer bra, med obehandlat trä.
Men med dagens täckfärger har den betydelsen försvunnit enligt dagens forskning. Därför har det ändrats att man kan raksåga. Att har droppnäsa inåt, ts fråga, leder ju vattnet över sågytan, behöver inga ytterligare förklaringar.
Men det finns många och långa trådar om det. Så här får var och en läsa dagens forskarrapporter och välja vad man tycker är bäst.🙂
Den forskning som man hänvisar till var ett skolprojekt där man hade en snedsågad panelbräda och en raksågad panelbräda, båda behandlades med samma färg.A AndersS skrev:
Sedan utsattes dom för strilande regn/vatten under en viss tid!
När tiden gått ut så gjorde test med fuktmätare för att se om snedkapningen påverkar fukthalten i panelen, naturligtvis fann man ingen skillnad.
Felet var att man inte väntade i 10 år för att se vilken som var mest murken.
Produkter som diskuteras: "fuktmätare"
![](https://cdn.shopify.com/s/files/1/0424/7398/0064/products/fuktmatare-dt-125-elma1_180x.jpg?v=1657790730)
Fuktmätare
Fuktmätare är precisionsverktyg som används för att mäta fuktnivåer i olika material, som exempelvis trä, betong och gips. Detta är särskilt viktigt inom byggbranschen för att förebygga mögel- och rötskador, men även inom jordbruket
Läs mer
Jag har haft raksågat sista tio åren så vi får väl se, även på rödfärgat vilket inte finns i rekommendationen.😉L Leif i Skåne skrev:Den forskning som man hänvisar till var ett skolprojekt där man hade en snedsågad panelbräda och en raksågad panelbräda, båda behandlades med samma färg.
Sedan utsattes dom för strilande regn/vatten under en viss tid!
När tiden gått ut så gjorde test med fuktmätare för att se om snedkapningen påverkar fukthalten i panelen, naturligtvis fann man ingen skillnad.
Felet var att man inte väntade i 10 år för att se vilken som var mest murken.
Men raksågat var målningsrelaterat att moderna täckfärger får bättre täckyta med 90 grader än motsvarande på en droppspets.
Anges även av Svenskt Trä.
Produkter som diskuteras i tråden