Tänkte svetsa ihop lite gymutrustning, typ kabeldrag i olika varianter, latsdrag osv. Känns onödigt simulera hållf i cad-program så frågar er i forumet istället om det kan räcka med fyrkantrör precision 40x40x1,5mm eller om ni skulle välja kallformade konstruktionsrör 50x50x3mm?
Det tunna finns lättillgängligt på biltema det grövre innebär mer kostnader med frakt o annat.
För nedböjning är det 430mm mot upplag och ca 1500N kraft på 40x40mm och 1,5mm gods.
Ref: tillägg info
Det tunna finns lättillgängligt på biltema det grövre innebär mer kostnader med frakt o annat.
För nedböjning är det 430mm mot upplag och ca 1500N kraft på 40x40mm och 1,5mm gods.
Ref: tillägg info
Redigerat:
Medlem
· Västerbottens län
· 17 853 inlägg
Hur bra är du på att svetsa?
med 1,5 i gods är det lätt att bränna hål.
Protte
med 1,5 i gods är det lätt att bränna hål.
Protte
Svetsat i 25år (ej cert), och har min ESAB-mig kalibrerad för 1,5 och 2mm så brukar bli dugligt iaf.prototypen skrev:
Kommer dock se till få så långa svetsfogar som möjligt med hjälp av plattjärn 6mm och sedan bulta fyrkantrören med dessa plattjärn vid belastningspunkterna.
Hade varit lättare att hjälpa om man hade sett någon enkel skiss med ungefärliga mått. Vad ska den hålla för i vikt/last? Materialet på biltemas profiler verkar vara Q195 = S185
http://www.steelnumber.com/en/equivalent_steel_iron_eu.php?zname_id=2662
Inte superbra material alltså. Ha i tanken att utöver svårare svetsning så blir konstruktionen känsligare för skador ("dåligt" stål med tunna väggar) och tex. efterföljande knäckning.
http://www.steelnumber.com/en/equivalent_steel_iron_eu.php?zname_id=2662
Inte superbra material alltså. Ha i tanken att utöver svårare svetsning så blir konstruktionen känsligare för skador ("dåligt" stål med tunna väggar) och tex. efterföljande knäckning.
Jag kan fixa fram en skiss med mått.R Razmataz skrev:Hade varit lättare att hjälpa om man hade sett någon enkel skiss med ungefärliga mått. Vad ska den hålla för i vikt/last? Materialet på biltemas profiler verkar vara Q195 = S185
[länk]
Inte superbra material alltså. Ha i tanken att utöver svårare svetsning så blir konstruktionen känsligare för skador ("dåligt" stål med tunna väggar) och tex. efterföljande knäckning.
Ser för övrigt på nätet hur linmaskiner med snarlik konstruktion av tunnväggigt material har maxbelastningen 80kg vilket är i underkant. Konstruktionen ska iaf klara 120kg så redan där känns tunnväggigt som ett mindre smart val. Om det hade funnits ett fyrkantrör som passar med lite spelrum(ca 1mm) i ett KKR 50x50x3 (stor kantradie) så hade valet varit mindre svårt.
Min erfarenhet är att det är lätt att man överdimenssionerar mer än det behövs. Har tidigare svetsat yrkesmässigt, i huvudsak MAG.
Mer än så kan jag nog inte bidra.
Mer än så kan jag nog inte bidra.
L L A Axelsson skrev:Min erfarenhet är att det är lätt att man överdimenssionerar mer än det behövs. Har tidigare svetsat yrkesmässigt, i huvudsak MAG.
Mer än så kan jag nog inte
L L A Axelsson skrev:Johan- skrev:
Jag kan fixa fram en skiss med mått.
Ser för övrigt på nätet hur linmaskiner med snarlik konstruktion av tunnväggigt material har maxbelastningen 80kg vilket är i underkant. Konstruktionen ska iaf klara 120kg så redan där känns tunnväggigt som ett mindre smart val. Om det hade funnits ett fyrkantrör som passar med lite spelrum(ca 1mm) i ett KKR 50x50x3 (stor kantradie) så hade valet varit mindre svårt.L L A Axelsson skrev:
En överdimensionering kommer ju till en kostnad och eftersom det här inte är något som ska säljas med garanti på livslängd och även klara viss överbelastning så känns överdimensionering onödig. Har tänkt tillverka 5 eller 7st linmaskiner totalt så extrakostnaden på totalen känns ännu mer onödig.L L A Axelsson skrev:
Är det risk för personskada om det inte håller? (Kan inget om linmaskiner).
Haveri sker oftast inte plötsligt utan börjar med sprickbildning, ofta i anslutning till en svets.
Tillägg: Om risk för personskada inte föreligger går det ju bra att förstärka det som eventuellt inte håller i efterhand.
Haveri sker oftast inte plötsligt utan börjar med sprickbildning, ofta i anslutning till en svets.
Tillägg: Om risk för personskada inte föreligger går det ju bra att förstärka det som eventuellt inte håller i efterhand.
Redigerat:
L L A Axelsson skrev:
Menar bara att det är svårt att säga om balken är ok om man inte vet hur konstruktionen ser ut eller hur den ska (och kan) användas. Är det ideala böjningsfallet du refererade till helt säkert det värsta balkarna ska utsättas för? Kan vara värt att fundera på ifall det finns risk för personskador.Johan- skrev:
Här kommer en skiss på en av maskinerna som kanske kan vara till hjälp.R Razmataz skrev:
Om någon rycker ner latsstången istället för att dra lugnt så bör belastningen temporärt bli högre än den statiska på 120kg.
Det som kan hända utifall brottgräns på dragvajern eller en svets överstigs är att man drar ner latsstången i nacken eller på adamsäpplet på sig själv med motsvarande kraft 120+ kg.
(Redigering: stavfel + tillägg)
Redigerat:
En svets som är rätt utförd brister inte, däremot grundmatrialet i anslutning till svetsen kan börja spricka vid överbelastning.
Bilprovningen tillämpar metoden att den statiska belastningen av exempelvis en fordonsram får vara högst en tredjedel av materialets hållfasthet för att ha marginal för de dynamiska krafterna som är svåra att beräkna, som ett exempel.
Som jag förstår så föreligger risk för personskada om rören överbelastas mer än de tål och därför behöver nog ramen hålfasthetsberäknas vilket kostar en del.
Ett alternativ är att överdimensionera men det förutsätter en viss erfarenhet.
Bilprovningen tillämpar metoden att den statiska belastningen av exempelvis en fordonsram får vara högst en tredjedel av materialets hållfasthet för att ha marginal för de dynamiska krafterna som är svåra att beräkna, som ett exempel.
Som jag förstår så föreligger risk för personskada om rören överbelastas mer än de tål och därför behöver nog ramen hålfasthetsberäknas vilket kostar en del.
Ett alternativ är att överdimensionera men det förutsätter en viss erfarenhet.
Bästa svaret
Jag tittade bara lite snabbt på nedböjning. Och det ser ju ganska försumbart ut vid de lasterna du nämner. Det kanske kommer kännas lite flexigt kring de två 1999mm rören. Men i så fall kan du säkert stadga upp i efterhand med en stötta på var sida. Ser direkt inte helt dumt ut med biltemabalk.
Edit:
Med ett moment på 120*9.82*0.46=~=550Nm så får man en böjspänning på 193 MPa..... vilket ju är lite över materialets gräns 😇 får nog rekomendera dig att ta dubbla balkar om du ska köra på biltema 40x40x1.5. Alternativt kika om de har någon tjockare. En 40x60x1.5 hade dock tagit ned dig till 110MPa.
http://www.steelnumber.com/en/steel_composition_eu.php?name_id=419
https://www.omnicalculator.com/construction/bending-stress
Edit:
Med ett moment på 120*9.82*0.46=~=550Nm så får man en böjspänning på 193 MPa..... vilket ju är lite över materialets gräns 😇 får nog rekomendera dig att ta dubbla balkar om du ska köra på biltema 40x40x1.5. Alternativt kika om de har någon tjockare. En 40x60x1.5 hade dock tagit ned dig till 110MPa.
http://www.steelnumber.com/en/steel_composition_eu.php?name_id=419
https://www.omnicalculator.com/construction/bending-stress
Redigerat:
Liknande trådar
-
Erfarenheter av två strykningar med Caparol Carat eller Intact inte räcker?
Färg, Måla & Tapetsera -
Räcker slagankare ?
Byggmaterial & Byggteknik -
Dra dubbla nätverkskablar eller räcker det med en?
Internet - Fiber, Bredband, ADSL, 3G/4G -
Höjd på spackel runt purusplattan, räcker 15mm
Badrum -
Hur kraftiga fyrkantsrör behövs?
Byggmaterial & Byggteknik