16 408 läst · 39 svar
16k läst
39 svar
Uterummet sjunker och företaget vägrar åtgärda
Konstruktionen som sådan ser mycket bra ut. Det finns inga konstigheter i vare sig cc-avstånd eller virkesstorlek. Jag skulle tillochmed påstå att de vetat vad de sysslat med, då det inte heller är oerhört överdimensionerat. Vilket man oftast ser när amatörer bygger.jskoglu6 skrev:
Men frågan är hur det ser ur under de där 300mm makadamet. Är det bara lera, utan någon markduk, förstår jag om det sjunker. Under varje plint ska det dessutom vara urgrävt och dränerat ner till 60-70cm, om man inte lagt någon isolering. Men detta har också varit en oerhört blöt sommar på många ställen. Så, hur ser avrinning från tak och annat ut? En möjlighet kan vara att för mycket regnvatten leds ut under verandan.
Det är en rimlig fråga, men problemen verkar ju ha varit ända sedan 2016 och inte bara i år, även om det här året kanske påskyndat förloppet något.A AG A skrev:Konstruktionen som sådan ser mycket bra ut. Det finns inga konstigheter i vare sig cc-avstånd eller virkesstorlek. Jag skulle tillochmed påstå att de vetat vad de sysslat med, då det inte heller är oerhört överdimensionerat. Vilket man oftast ser när amatörer bygger.
Men frågan är hur det ser ur under de där 300mm makadamet. Är det bara lera, utan någon markduk, förstår jag om det sjunker. Under varje plint ska det dessutom vara urgrävt och dränerat ner till 60-70cm, om man inte lagt någon isolering. Men detta har också varit en oerhört blöt sommar på många ställen. Så, hur ser avrinning från tak och annat ut? En möjlighet kan vara att för mycket regnvatten leds ut under verandan.
Jag tycker spontant att företaget borde ha ett stort ansvar i att ta fram en korrekt grund, om de nu inte kan visa att beställaren begärt att det ska göras på ett visst sätt; även då borde de ha varnat för risken med sättningar.
Skogsägare
· Stockholm och Smålands inland
· 18 259 inlägg
Om vi tittar på ansvaret enligt konsumenträtten är det fråga om ett brott mot 13 § konsumenttjänstlagen, vilken för arbeten på mark och byggnader har en preskriptionstid på tio år enligt 17 § samma lag. Det är alltså inte för sent att reklamera.
Så köparna får kamma till sig lite och sluta ”påtala” fel och brister och bli lite hårdare i sina krav. Det är inte rimligt att konsumenterna här ska kunna så mycket om byggteknik att de ska behöva ta ansvar för om rätt metoder valts eller inte, utan det ankommer på näringsidkaren.
Detta givet att det verkligen är de boende som köpt tjänsten direkt av entreprenören. Har affären gått via BRF:en gäller annan lagstiftning.
Så köparna får kamma till sig lite och sluta ”påtala” fel och brister och bli lite hårdare i sina krav. Det är inte rimligt att konsumenterna här ska kunna så mycket om byggteknik att de ska behöva ta ansvar för om rätt metoder valts eller inte, utan det ankommer på näringsidkaren.
Detta givet att det verkligen är de boende som köpt tjänsten direkt av entreprenören. Har affären gått via BRF:en gäller annan lagstiftning.
Är huset byggt på gammal sjöbotten ?jskoglu6 skrev:
Min mor och hennes fem grannar anlitade 2016 en byggfirma som glasade in deras uteplatser. I arbetet ingick rivning av tidigare uteplats, grundarbete och montering av fönsterparti. Redan efter något år uppmärksammades att fönsterpartierna sjönk så att det i vissa fall blev svårt att öppna och stänga fönstrena. Detta påtalades och företaget var ute och gjorde små justeringar. Vissa fick betala 6000 kr för denna justering -vissa slapp. På senare år har fönsterpartiet sjunkit såpass mycket att fönstrena trillat ur sina fästen (livsfarligt) på vissa uteplatser. Ägarna har hela tiden påtalat att en permanent lösning måste göras.
Under sommaren har man skriftligen yrkat på permanent åtgärd men man har fått som svar att de inte kommer kunna göras men att de erbjuder en temporär lösning för 20 000 kr per balkong. De påstår också att de inte kände till markförhållandena på plats och inte kan ansvara för sättningarna.
1) Kan ett företag hävda att de inte kände till markförhållandena på detta sätt?
2) Är verkligen konstruktionen korrekt såsom presenteras i skissen som finns bifogad?
3) Råd mottas gärna om hur man driver detta vidare
Detta kan man krångla till fast det är enkelt.jskoglu6 skrev:
Jag funderar mycket på hur korrekt konstruktionen är.
Jag funderar ju på om c/c-avståndet är rätt på betongbalkarna. Ganska tunga glaspartier förs ner på tre balkar. Dessa ligger på tre dm makadam som i sin tur vilar på något som antagligen skulle kunna vara lera eller jord eller något som sätter sig över tid.
Okända geotekniska förutsättningar borde man ju kunna kringå med sk kompensationsgrundläggning där man alltså byter ut en del av jorden med frigolit för att inte öka markspänningen och därmed sättningen.
Firman är helt ansvarig.
Låt säga såhär om det vid upphandling var en firma som sa att vi måste göra en enklare projektering som kostar X för att kunna offerera om ni vill ha vårt projekteringsunderlag för att kunna ställa fråga till annan så kostar det X. Vid beställning av oss så ingår det glasklart eller hur?
Och om annan firma får jobbet för att de har jätte bra referenser och säkert pris och säger och beskriver hur de kommer att göra och vad som är standard så spelar det ingen roll båda firmorna är lika ansvariga den enda skillnaden är att firman som pojekterar och undersöker kanske tar höjd för det som de funnit vid projekteringen.
Enda möjligheten en firma har är att friskriva sig för vissa fall av skador på grund av att man inte vet...
Tror det ligger på beställaren att sörja för den geo tekniska under sökningen.
Steg 1. Skaffa en advokat. Den ska skriva ett brev att bygg företaget ska bygga nytt utan kostnad. Vet inte om dom kan ta hyra för den felaktiga konstruktionen som någon form av ålders avdrag i sex år.
Men jag tror detta blir ledigt tufft. Men börja med detta och åter kom vad dom svarar.
Steg 1. Skaffa en advokat. Den ska skriva ett brev att bygg företaget ska bygga nytt utan kostnad. Vet inte om dom kan ta hyra för den felaktiga konstruktionen som någon form av ålders avdrag i sex år.
Men jag tror detta blir ledigt tufft. Men börja med detta och åter kom vad dom svarar.
Självklart ligger mycket på beställaren men inga undersökningar ligger på beställaren om de inte efterfrågas i detta fallet så är kunskaparna eller klantskallarna de som skall fråga. Om en firma uttalar att de kan och utför så är de ansvariga. Och om de eller beställaren frågar efter undersökning så lastar kostnaden beställaren.E El-Löken66 skrev:Tror det ligger på beställaren att sörja för den geo tekniska under sökningen.
Steg 1. Skaffa en advokat. Den ska skriva ett brev att bygg företaget ska bygga nytt utan kostnad. Vet inte om dom kan ta hyra för den felaktiga konstruktionen som någon form av ålders avdrag i sex år.
Men jag tror detta blir ledigt tufft. Men börja med detta och åter kom vad dom svarar.
Att vara en okunnig beställare är heller inget försvar men här är ju det klart att firman tagit det på sig om än att det fular med alla tricks nu.
Det heter lättvindigt att geoteknisk undersökning är beställarens ansvar och kostnad vilket kan vara fallet eftersom det är relativt dyrt på jordmark men på berg kan det vara undantaget helt.
Ofta kanske relevanta under sökningar bortfaller på grund av att man "vet" baserat på erfarenhet och kartor.T Tareson skrev:Självklart ligger mycket på beställaren men inga undersökningar ligger på beställaren om de inte efterfrågas i detta fallet så är kunskaparna eller klantskallarna de som skall fråga. Om en firma uttalar att de kan och utför så är de ansvariga. Och om de eller beställaren frågar efter undersökning så lastar kostnaden beställaren.
Att vara en okunnig beställare är heller inget försvar men här är ju det klart att firman tagit det på sig om än att det fular med alla tricks nu.
Det heter lättvindigt att geoteknisk undersökning är beställarens ansvar och kostnad vilket kan vara fallet eftersom det är relativt dyrt på jordmark men på berg kan det vara undantaget helt.
Detta kan bli en fri skrivning för bygg företaget. Kontakta ledande advokat inom området att för fatta brev.
Husägare
· Stockholms län
· 286 inlägg
Det finns en poäng i att använda rätt terminologi när man diskuterar tekniska problem och lösningar.
Utan att klandra någon vill jag bara påpeka att konstruktionen som den är beskriven består av betongplintar och träbalkar (vanligtvis kallade bärlinoer) som utgör den bärande delan av bjälklaget.
Det kanske enklaste sättet att öka konstruktionens bärighet på är att addera 2 plintar vardera på 25% avstånd från ytterhörnen.Vid dessa kan man lämpligen gräva ur djupare och se till att kompaktera lämpligt stenkross samt använda markduk. Själv skulle jag ha använt gjutrör 250mm och justerbara balkstöd som gjutes in i de 2 nya betongplintarna. Firman är ansvarig för att utsprungskonstruktionen är korrekt utförd om de inte har någon form av skriftlig friskrivning gentemot beställaren.
Utan att klandra någon vill jag bara påpeka att konstruktionen som den är beskriven består av betongplintar och träbalkar (vanligtvis kallade bärlinoer) som utgör den bärande delan av bjälklaget.
Det kanske enklaste sättet att öka konstruktionens bärighet på är att addera 2 plintar vardera på 25% avstånd från ytterhörnen.Vid dessa kan man lämpligen gräva ur djupare och se till att kompaktera lämpligt stenkross samt använda markduk. Själv skulle jag ha använt gjutrör 250mm och justerbara balkstöd som gjutes in i de 2 nya betongplintarna. Firman är ansvarig för att utsprungskonstruktionen är korrekt utförd om de inte har någon form av skriftlig friskrivning gentemot beställaren.
För att tydliggöra. Det är inte betonplintar i denna konstruktion utan ca 3 meter långa balkar 120x170 mm som ligger ovanpå ett makadamlager.G Gillar att bygga skrev:Det finns en poäng i att använda rätt terminologi när man diskuterar tekniska problem och lösningar.
Utan att klandra någon vill jag bara påpeka att konstruktionen som den är beskriven består av betongplintar och träbalkar (vanligtvis kallade bärlinoer) som utgör den bärande delan av bjälklaget.
Det kanske enklaste sättet att öka konstruktionens bärighet på är att addera 2 plintar vardera på 25% avstånd från ytterhörnen.Vid dessa kan man lämpligen gräva ur djupare och se till att kompaktera lämpligt stenkross samt använda markduk. Själv skulle jag ha använt gjutrör 250mm och justerbara balkstöd som gjutes in i de 2 nya betongplintarna. Firman är ansvarig för att utsprungskonstruktionen är korrekt utförd om de inte har någon form av skriftlig friskrivning gentemot beställaren.
Jag menar på att makadam som läggs ovanpå sättningsbenägen jord såsom exempelvis lera eller matjord (kohesionsjord) så kommer sättning pågå länge OM marken utsätts för större last än tidigare. Fönsterpartiet väger nog 250 kg och förs ner som punktlast eller kanske linjelast genom betongbalkarna som ligger på makadamen.F FolkeF skrev:
Geotekniken förstår jag hyfsat men jag vet inte hur byggrekommendationerna brukar vara
Redigerat:
Husägare
· Stockholms län
· 286 inlägg
Tack för detta förtydligande.jskoglu6 skrev:
Jag lyckades inte förstå detta från skiss och text. Med denna kunskap låter det som att firman har gjort en stabil och proffsig konstruktion. Marktrycket i detta fall blir ju väldigt lågt.
Dock kan problem uppstå om det förekommer varierande vatten nivåer och mark med mycket låg bärighet.