Jag köpte för ett år sedan en hus med tillhörande timmerlada. Storleken är 120kvm och inget är gjort för att hålla den vid liv senaste 50 åren. Jag har inte mätt åt vilka håll stommen lutar men efter en enkel okulärbesiktning så är det tydligt att den blivit som en romb. Jag förmodar att anledningen är att det satt sig i hörnen olika mycket (det ser efter en snabbkoll inte ut som att det är ruttna nedersta lagren som skapat lutningen).
Hur gör man för att räta upp den? Höjer i något hörn och ser vad som händer? Måste man hjälpa till med drag på något sätt eller brukar det räcka med att lyfta?
Hur gör man för att räta upp den? Höjer i något hörn och ser vad som händer? Måste man hjälpa till med drag på något sätt eller brukar det räcka med att lyfta?
Finns en del olika metoder, pelardomkraft m.m. Här har en kille gjort ett helt exjobb om olika metoders för och nackdelarAntonsalminenaaa skrev:
Jag köpte för ett år sedan en hus med tillhörande timmerlada. Storleken är 120kvm och inget är gjort för att hålla den vid liv senaste 50 åren. Jag har inte mätt åt vilka håll stommen lutar men efter en enkel okulärbesiktning så är det tydligt att den blivit som en romb. Jag förmodar att anledningen är att det satt sig i hörnen olika mycket (det ser efter en snabbkoll inte ut som att det är ruttna nedersta lagren som skapat lutningen).
Hur gör man för att räta upp den? Höjer i något hörn och ser vad som händer? Måste man hjälpa till med drag på något sätt eller brukar det räcka med att lyfta?
Spontant verkar det snarare vara ett stabilitetsproblem än att grunden sjunkit.Antonsalminenaaa skrev:
Antar att de timrade gavlarna är raka och att rombformen uppstått i mitten?
Några uppenbara ändringar i byggnaden, t.ex. borttagna mellanväggar, stag eller dörrhål som tillkommit?
Ja, väggen lutar betydligt mer upp till gaveln.C cpalm skrev:
Jag är ingen expert direkt på timmerstommar men jag ser inga tecken på att det funnits ytterligare innerväggar. Dock ser det ut som att det några få tvärsgående stockar som blivit avkapade från ytterväggarna. Man ser det till exempel på sista bilden precis till vänster om den nedmonterade ytterdörren med glasparti.
Om det inte är pga sättningar, hur gör man då? Antar att det är ganska ordentliga krafter som ska till. Som synes på bilderna är den väggen med skjutporten värst och det är den som syns mest. Också den sidan av ladan som jag skulle vilja göra om till garage...
Är inte helt med på hur du menar. Kanske skulle underlätta med bilder som visar helheten lite bättre?Antonsalminenaaa skrev:
Men fundamentalt är det gavlarna och ev. mellanväggar eller strävor som hindrar att långsidorna börjar luta.
Tänker att man först och främst får ta reda på varför det börjat luta, sedan fundera på hur stommen skall stabiliseras, och slutligen rikta upp och åtgärda. Men jag har ingen erfarenhet av åtgärder av just denna typ av problem så jag skall inte spekulera djupare i hur det skulle gå till även om jag har lite tankar om hur det skulle kunna göras.
Jag drog i ena hörnet på en rombformad lada. Upptäckte det när vi skulle lägga skivor för nytt tegeltak att på en gaveln fick vi nästan en meter överhäng på en sida för att nå utanför väggen på andra sidan.
Ställde traktorn som motvikt och tog spakblock och drog den. Hade hissat DN på 3 punkter dra den lite. Sänka räta udomkrafter, dra den osv. Flyttade långsidan 15 cm ungefär skulle behövt mer men då ramlade den av plinten vilket kändes som en dålig idé.
Är väggarna rombformade brukar jag sätta spakblocket diagonalt och dra. Dock bruka det inte gå med plåttak på. Hänger ett lod från yttersta väggdelen så ser man att det rör sig och ungefär hur mycket
Jag tycker om spakblock. Det går sakta och man kan mäta att den inte flyttar sig på fel ställe. Man kan ju putta med maskiner men man den kan ju även röra sig på fel ställe
Ställde traktorn som motvikt och tog spakblock och drog den. Hade hissat DN på 3 punkter dra den lite. Sänka räta udomkrafter, dra den osv. Flyttade långsidan 15 cm ungefär skulle behövt mer men då ramlade den av plinten vilket kändes som en dålig idé.
Är väggarna rombformade brukar jag sätta spakblocket diagonalt och dra. Dock bruka det inte gå med plåttak på. Hänger ett lod från yttersta väggdelen så ser man att det rör sig och ungefär hur mycket
Jag tycker om spakblock. Det går sakta och man kan mäta att den inte flyttar sig på fel ställe. Man kan ju putta med maskiner men man den kan ju även röra sig på fel ställe
Jag tycker det där ser ut som en typisk timrad loge från Västerbotten eller Norrbotten.
Tröskbulten snurrade kring stolpen i mitten och inga fler väggar fanns. Det timrade röstet i mitten stödde under mitten på åsarna men eftersom bulten måste få arbeta fritt så gick det inte att timra väggen ända ned.
Först kontrollerar du om knutstenarna har sjunkit i jorden. Har de sjunkit lyfter du och pallar under och kanske byter syll.
Har de inte det då kontrollerar du om knutarna är raka. Är knutarna inte raka har stockarna glidit på varandra i brist på dymlingar. Går ofta att räta upp genom att avlasta väggen med domkrafter och stöttor och dra den rak med en kraftig kedjetalja på snedden.
Är knutarna raka är det bara väggarna som har bulnat ut där de försvagas av dörrhålen. Knuffa in dem på sin plats med domkrafter. Möjligen kan det behövas syllbyte om syllen är avruttnad. Eller följare om väggen inte hålls rak.
Tröskbulten snurrade kring stolpen i mitten och inga fler väggar fanns. Det timrade röstet i mitten stödde under mitten på åsarna men eftersom bulten måste få arbeta fritt så gick det inte att timra väggen ända ned.
Först kontrollerar du om knutstenarna har sjunkit i jorden. Har de sjunkit lyfter du och pallar under och kanske byter syll.
Har de inte det då kontrollerar du om knutarna är raka. Är knutarna inte raka har stockarna glidit på varandra i brist på dymlingar. Går ofta att räta upp genom att avlasta väggen med domkrafter och stöttor och dra den rak med en kraftig kedjetalja på snedden.
Är knutarna raka är det bara väggarna som har bulnat ut där de försvagas av dörrhålen. Knuffa in dem på sin plats med domkrafter. Möjligen kan det behövas syllbyte om syllen är avruttnad. Eller följare om väggen inte hålls rak.
H heimlaga skrev:Jag tycker det där ser ut som en typisk timrad loge från Västerbotten eller Norrbotten.
Tröskbulten snurrade kring stolpen i mitten och inga fler väggar fanns. Det timrade röstet i mitten stödde under mitten på åsarna men eftersom bulten måste få arbeta fritt så gick det inte att timra väggen ända ned.
Först kontrollerar du om knutstenarna har sjunkit i jorden. Har de sjunkit lyfter du och pallar under och kanske byter syll.
Har de inte det då kontrollerar du om knutarna är raka. Är knutarna inte raka har stockarna glidit på varandra i brist på dymlingar. Går ofta att räta upp genom att avlasta väggen med domkrafter och stöttor och dra den rak med en kraftig kedjetalja på snedden.
Är knutarna raka är det bara väggarna som har bulnat ut där de försvagas av dörrhålen. Knuffa in dem på sin plats med domkrafter. Möjligen kan det behövas syllbyte om syllen är avruttnad. Eller följare om väggen inte hålls rak.
Tack för ett mycket utförligt svar!
Det stämmer utmärkt att det är en loge i Västerbotten. Nu har jag kommit hem en sväng igen och kollade efter vad du föreslog. Det ligger 1,5m snö så utvändigt är det svårt att göra en enkel bedömning men när jag kollade närmare på knutarna ser det ut som att dom ruttnat (precis i knuten där väggarna möts). Antar att det är själva boven i dramat.
Jag skulle helst inte vilja börja med ett stockbyte på så många varv, även fast det bara ser ut som själva knuten är dålig. Är det möjligt att göra någon fullösning med stående stolp eller liknande?
Utsidan är panelslagen så där ser man inte timret tyvärr. Ser du tillräckligt på de här två bilderna eller ska jag fota på något annat vis? Den sneda väggen är den till vänster i bild.H heimlaga skrev:
![Slitna trästockar och svart kabel, tecken på slitage, historisk struktur, möjlig renoveringsutmaning.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/674/674367-d6b1238663c61dd78e8de242cb35a930.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
![Trähörn av en stuga, äldre konstruktion, med ledning längs hörnet, robust, traditionellt snickeri, naturlig textur.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/674/674368-e693e78e7ad052456070b86920d09459.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Jag tror nog att de där knutarna skall hänga ihop 50-100 år till nu när de är skyddade bakom bräder.
Jag tror att antigen har stockarna glidit på varandra i längsled i brist på dymlingar eller så är det väggar som buktar ut ring dörröppningar.
Jag tror att antigen har stockarna glidit på varandra i längsled i brist på dymlingar eller så är det väggar som buktar ut ring dörröppningar.
Okej, tack!H heimlaga skrev:
Den väggen som lutar har en stor uppsågad port så det känns ganska sannolikt. Nertill är en lång stock som löper längs med hela kortsidan som också verkar ha tryckts ut med resterande del av väggen. Nu när tjälen börjar gå märker jag att det är kraftiga rörelser precis där så det kanske har påverkat under tid. Stolpen i mitten lutar ju också en del. Även i det området märker man stora rörelser i marken då golvplanken börjat resa sig ganska markant på olika ställen i mitten av byggnaden.
Vad skulle du säga att första steget med åtgärd för mig är?
Att studera hur timran rör sig nu när tjälen släpper och försöka klura ut var felet är. Jag skulle misstänka att dels de kraftiga gåtarna i dörröppningarna och dels mittstolpen har blivit litet för långa när timran har sättnat med åren och när tjälen ytterligare lyfter under dem tar de en för stor det av husvikten och knuffar överdelen sned.
Det är vanligt att bindstocken under dörröppningar knuffas utåt och bindstocken ovanför knuffas inåt när gåtarna blir får långa. Någonstans måste överskottshöjden ta vägen.
Det är vanligt att bindstocken under dörröppningar knuffas utåt och bindstocken ovanför knuffas inåt när gåtarna blir får långa. Någonstans måste överskottshöjden ta vägen.