Hej!
Min FLVP Bosch EHP 2.0 EW är snart 15 år gammal och den klarar inte riktigt att leverera värme när det är kallt ute (får aldrig mer än 19-20 grader inomhus oavsett värmekurva). Jag börjar planera ett utbyte inom snar framtid.
Valet står mellan nytt FLVP eller borra för bergvärme (krångligt att lösa ventilationen förstås). För FLVP är 4 modeller jag tittar på:
- Bosch Compress 3800i EW
- IVT Vent 402
- NIBE F730
- NIBE S735
Bosch och IVT verkar vara liknande pumpar, inte inverterstyrda vad jag förstår, med en SCOP på 4,39 för golvvärmen och en värmeeffekt på 1,6 kW (är det kompressor effekten? Vad anser man med max tillförd effekt för Bosch då?). För båda kan man man tilluftsaggregat som tillbehör. Båda har en listpris kring 80000 kr.
NIBE:
Jag förstår inte skillnaden mellan systemets- och produktens effektivitetsklass. Vilken ska man jämföra med motsvarande energiklass för Bosch/IVT?
F730 och S735 är båda inverterstyrda med en årsvärmefaktor vid kall klimat för golvvärme på 4,65 respektive 4,75. Vilken är kompressoreffekten i alla parametrar? Är årsvärmefaktor samma med SCOP? Vad betyder alla olika effektdata i enlighet med ...?
S735 är svindyr med en listpris på 150000 kr. Sparar man verkligen så mycket som de påstår för att försvara priset?
F730 är också dyr 135000 kr. Är NIBE värd pengarna?
Tacksam för input.
/ionut
Min FLVP Bosch EHP 2.0 EW är snart 15 år gammal och den klarar inte riktigt att leverera värme när det är kallt ute (får aldrig mer än 19-20 grader inomhus oavsett värmekurva). Jag börjar planera ett utbyte inom snar framtid.
Valet står mellan nytt FLVP eller borra för bergvärme (krångligt att lösa ventilationen förstås). För FLVP är 4 modeller jag tittar på:
- Bosch Compress 3800i EW
- IVT Vent 402
- NIBE F730
- NIBE S735
Bosch och IVT verkar vara liknande pumpar, inte inverterstyrda vad jag förstår, med en SCOP på 4,39 för golvvärmen och en värmeeffekt på 1,6 kW (är det kompressor effekten? Vad anser man med max tillförd effekt för Bosch då?). För båda kan man man tilluftsaggregat som tillbehör. Båda har en listpris kring 80000 kr.
NIBE:
Jag förstår inte skillnaden mellan systemets- och produktens effektivitetsklass. Vilken ska man jämföra med motsvarande energiklass för Bosch/IVT?
F730 och S735 är båda inverterstyrda med en årsvärmefaktor vid kall klimat för golvvärme på 4,65 respektive 4,75. Vilken är kompressoreffekten i alla parametrar? Är årsvärmefaktor samma med SCOP? Vad betyder alla olika effektdata i enlighet med ...?
S735 är svindyr med en listpris på 150000 kr. Sparar man verkligen så mycket som de påstår för att försvara priset?
F730 är också dyr 135000 kr. Är NIBE värd pengarna?
Tacksam för input.
/ionut
Håller med, ingen FLVP i Gävleborg.
LVVP skulle kanske fungera också, det är nog på gränsen. Den har ju dock samma problem som BVVP med att den inte återvinner inomhusluften (det finns undantag). FTX för återvinning av värmen skulle ju kunna fungera, men jag misstänker att det är detta du tycker blir för krångligt.
Vinsten med att köra bergvärme kommer definitivt att överstiga problemen med frånluften. Jag skulle nog välja bergvärme och sedan skicka ut värmen via en enkel fläkt till en början och se hur det blir kostnadsmässigt. Den enkla fläkten kan ju stängas av eller varvtalsstyrd utifrån fukt eller om ni är hemma eller inte.
LVVP skulle kanske fungera också, det är nog på gränsen. Den har ju dock samma problem som BVVP med att den inte återvinner inomhusluften (det finns undantag). FTX för återvinning av värmen skulle ju kunna fungera, men jag misstänker att det är detta du tycker blir för krångligt.
Vinsten med att köra bergvärme kommer definitivt att överstiga problemen med frånluften. Jag skulle nog välja bergvärme och sedan skicka ut värmen via en enkel fläkt till en början och se hur det blir kostnadsmässigt. Den enkla fläkten kan ju stängas av eller varvtalsstyrd utifrån fukt eller om ni är hemma eller inte.
Vad jag förstår skulle LVVP inte klara vintern här. Dessutom vill jag inte haw en högljudd utedel.pacman42 skrev:
Att installera FTX och dra nya kanaler i väggemar i ett hus som är byggd 2010 och som ser fint ut känns inte rätt.
Man undrar varför man får installera FLVP i nybyggd hus i mitt område om de inte klarar värmebehovet.
Min FLVP klarade inte av att värma huset i Bohuslän. Det beror på att elementen är underdimensionerade.
Jag använder FLVP för att värma de tre rum där min nya LLVP inte kommer åt (ett av rummen har också ett kompletterande oljeelement). Jag har stängt av elpatronen i FLVP och kör bara kompressorn numera. Besparingarna på el med denna lösning är 9500 kr bara på förra årets fyra sista månader.
Jag använder FLVP för att värma de tre rum där min nya LLVP inte kommer åt (ett av rummen har också ett kompletterande oljeelement). Jag har stängt av elpatronen i FLVP och kör bara kompressorn numera. Besparingarna på el med denna lösning är 9500 kr bara på förra årets fyra sista månader.
2010 var bygget klar. Pumpen installerades förmodligen 2009.J Josth skrev:
Kompressorn i EHP har liten effekt och elpatronen stödjer väldigt mycket, finns dagar där elpatronen står för 80-100% av effekten.
FLVP är i princip direktverkande el. Det blir extremt dyrt med höga elpriser. Nu bor du i SE2 och därmed så har du klarat dig hyfsat fram till denna vintern. Att FLVP har varit godkänd beror just på de låga elpriserna i norr tillsammans med det låga behovet av eltillskott i söder. Jag misstänker att den inte kommer att accepteras framöver.I ilcretzzo skrev:Vad jag förstår skulle LVVP inte klara vintern här. Dessutom vill jag inte haw en högljudd utedel.
Att installera FTX och dra nya kanaler i väggemar i ett hus som är byggd 2010 och som ser fint ut känns inte rätt.
Man undrar varför man får installera FLVP i nybyggd hus i mitt område om de inte klarar värmebehovet.
Rörande ljudliga utedelar, jag märker inte av den till mitt hus om det inte är under -5°C. Men jag valde en tyst LLVP också. Tänk på att du kan ha många meter mellan utedelen och innedelen.
Ok. Det blir massor med el-patron på vintern när man har en traditionell frånluftsvärmepump som ger ca 2 kW. El-patronen brukar dock vara på runt 9 kW och frågan är varför 2+9 = 11 kW inte riktigt räcker för att värma upp ditt hus oavsett värmekurva?
Intressant lösning. Jag har golvvärme på hela nedre planen och det skulle inte funka att värma olika rum me olika lösningar här. Däremot på övre plan har jag ett rum med radiator som aldrig är värm (den får samma framledningstemp som golvvärm, tror inte en shunt grupp skulle lösa så mycket) och en badrum med el golvvärme (sällan igång). Resten är öppet mot nedre våningen. Övre våningen värms upp passivt från nedre våningen i princip.pacman42 skrev:
Min FLVP klarade inte av att värma huset i Bohuslän. Det beror på att elementen är underdimensionerade.
Jag använder FLVP för att värma de tre rum där min nya LLVP inte kommer åt (ett av rummen har också ett kompletterande oljeelement). Jag har stängt av elpatronen i FLVP och kör bara kompressorn numera. Besparingarna på el med denna lösning är 9500 kr bara på förra årets fyra sista månader.
En lösning jag har funderat på är en LLVP för rummet på övre våningen, men rummet är litet och vårmestöd med värmefläkt fungerar ganska bra ändå npr det är kallt ute.
En annan lösning är en LLVP som ger extravärme i vardagsrummet där vi upplever kallas och där vi vistas oftast.
Har ni kollat varför ni har kallras?I ilcretzzo skrev:Intressant lösning. Jag har golvvärme på hela nedre planen och det skulle inte funka att värma olika rum me olika lösningar här. Däremot på övre plan har jag ett rum med radiator som aldrig är värm (den får samma framledningstemp som golvvärm, tror inte en shunt grupp skulle lösa så mycket) och en badrum med el golvvärme (sällan igång). Resten är öppet mot nedre våningen. Övre våningen värms upp passivt från nedre våningen i princip.
En lösning jag har funderat på är en LLVP för rummet på övre våningen, men rummet är litet och vårmestöd med värmefläkt fungerar ganska bra ändå npr det är kallt ute.
En annan lösning är en LLVP som ger extravärme i vardagsrummet där vi upplever kallas och där vi vistas oftast.
Jag kunde sänka temperaturen hemma två grader efter att ha identifierat att en gummilist bakom dörren till kallfarstun hade gått hädan. Jag är väldigt sugen på att köpa mig en värmekamera och jaga fler kallras efter det.
Överdrev lite med "oavsett värmekurva". Enligt användarhandledning skall en kurvlutning på 1-2 räcka för golvvärme i betongplatta men har alltid legat vid 4. Nuvarande kurva är 4,3 och olika tekniker tyckte det var högt. Jag har tidigare testat att öka till 4,7 utan stor skillnad. En tekniker tyckte att att skulle sänka den, funkar med 4 när det inte är svinkallt men under 4 börjar inomhustemperaturen minska.J Josth skrev: