13 512 läst · 63 svar
14k läst
63 svar
Arbetskostnad till lärling
problemet är ju att gymnasie-utbildningen är ju inte 3 år...hur mycket av tiden är egentligen yrkesämnet? 1-1 1/2 år?electroluxaren skrev:
på den tiden är det nog mycket få som är fullt utbildade...sen tror jag många söker sig till de utbildningarna för att man är skoltrötta
P Plåtis22 skrev:
Lärling betyder något mycket finare än såP Plåtis22 skrev:
Det betyder lärande till hantverkaryrket under en mästare!
Jag håller absolut med, gymnasiereformen är ett misslyckande utan motstycke. Och tyvärr är det många som söker av fel anledningar dit. Det är det som är den stora utmaningen för lärarna att få eleverna att bli intresserade på "riktigt"skoge skrev:
APL är ju en jättestor del av gymnasiets utbildningar. Och man blir aldrig fullt utbildad. Fullärd vilket fult ord, det betyder att man nått världs ände inget nytt.skoge skrev:
Om du inte tycker om systemet med lärlingar där den som ska lära sig yrket gör det på en arbetsplats med erfarna yrkesverksamma, så tycker jag att du ska komma med ett förslag på ett bättre system istället för att bara spy galla över det nuvarande.
Besserwisser
· östergötland
· 1 949 inlägg
Det är för övrigt 6800 timmar inom byggnads innan du är fullbetald
jag är alltid glad när någon vill lära sig det jag kan..
oavsett kön eller ålder..
får jag tillbaka någon gång i livet kunskap eller erfarenhet av något som jag inte är utbildad i från skola.. Då är det ett plus..
Men att kalla någon för andra sortens människor, då har man enligt mig korsat en gräns.
electroluxaren har väldigt god kunskap och erfarenhet av maskiner.. Men jag trodde inte detta faktiskt..
Skulle någon av er vilja ha min kunskap..
sätt er ner och fråga så ska jag er förtälja..
Men för mig är alla på samma nivå i livets spel.. Bara intressen skiljer oss åt.
Jag ser mina barn som lärlingar..
Att gå, skriva, läsa, äta, tala..
tiden och engagemanget man lägger ner i en eller flera andra människor... Det är att vårda yrkesstolthet..
Jag är övertygad om att elektroluxarn är en god läromästare och vän.
Så låt andra sköta lönen så sköter ni kunskapen.. när man blandar ihop dessa..
Då får man något som heter facket inblandat.. Och de är som Säpo.. väldigt duktiga på att ställa saker på sin spets...
oavsett kön eller ålder..
får jag tillbaka någon gång i livet kunskap eller erfarenhet av något som jag inte är utbildad i från skola.. Då är det ett plus..
Men att kalla någon för andra sortens människor, då har man enligt mig korsat en gräns.
electroluxaren har väldigt god kunskap och erfarenhet av maskiner.. Men jag trodde inte detta faktiskt..
Skulle någon av er vilja ha min kunskap..
sätt er ner och fråga så ska jag er förtälja..
Men för mig är alla på samma nivå i livets spel.. Bara intressen skiljer oss åt.
Jag ser mina barn som lärlingar..
Att gå, skriva, läsa, äta, tala..
tiden och engagemanget man lägger ner i en eller flera andra människor... Det är att vårda yrkesstolthet..
Jag är övertygad om att elektroluxarn är en god läromästare och vän.
Så låt andra sköta lönen så sköter ni kunskapen.. när man blandar ihop dessa..
Då får man något som heter facket inblandat.. Och de är som Säpo.. väldigt duktiga på att ställa saker på sin spets...
Läkaryrket har också lärlingssytem. Efter 3 år gymnasium, 5,5 år universitet (studielån), knappt 2 år allmäntjänstgöring (AT, ca 50% specialistlön) och sedan 5 år specialisttjänstgöring (ST, ca 70 % specialistlön) blir man den färskaste specialisten på arbetsplatsen. Det är ett bra system som fungerar. Myndighet (Socialstyrelsen) ställer krav på moment och arbetsuppgifter som ska ingå under lärlinstiden.electroluxaren skrev:Det gäller väl alla yrken eller?
Men varför behöver vvs, el och bygg ha detta system kvar? Är dessa yrken så mycket svårare att lära sig an övriga? Målarskrået utfärdar fortfarande gesällbrev efter godkänt gesällprov, men görs detta i de andra skråna oxå? Utfärdas det några mästarbrev nu för tiden? Målarmästare, byggmästare, etc? Eller är hela systemet förlegat? Fullärd var det någon som tyckte en lärling kunde titulera sig efter 4000h, men blir man någonsin fullärd? Tar det 4000h för alla i så fall? Eller kan en del bli det på 200h och andra inte under sin livstid? Är det mästaren som bestämmer när lärlingen kan ta egna jobb? Anses då lärlingen vara användbar och därmed kunna titulera dig fullbetald eller fullutbildad? Vill man bli fullbetald? Och hamna i kollektivets lönetrappa? Är det inte bättre att HR eller ägaren säger att "detta är din ingångslön så stämmer vi av fortlöpande efter vi ser vad du kan(lärt dig)?
När det gäller lön och hur den ska betalas underlättar det naturligtvis att vi gemensamt finansierar vården medan den som utnyttja våra tjänster endast betalar en symbolisk summa.
Läkaryrket har också lärlingssytem. Efter 3 år gymnasium, 5,5 år universitet (studielån), knappt 2 år allmäntjänstgöring (AT, ca 50% specialistlön) och sedan 5 år specialisttjänstgöring (ST, ca 70 % specialistlön) blir man den färskaste specialisten på arbetsplatsen. Det är ett bra system som fungerar. Myndighet (Socialstyrelsen) ställer krav på moment och arbetsuppgifter som ska ingå under lärlinstiden.electroluxaren skrev:Det gäller väl alla yrken eller?
Men varför behöver vvs, el och bygg ha detta system kvar? Är dessa yrken så mycket svårare att lära sig an övriga? Målarskrået utfärdar fortfarande gesällbrev efter godkänt gesällprov, men görs detta i de andra skråna oxå? Utfärdas det några mästarbrev nu för tiden? Målarmästare, byggmästare, etc? Eller är hela systemet förlegat? Fullärd var det någon som tyckte en lärling kunde titulera sig efter 4000h, men blir man någonsin fullärd? Tar det 4000h för alla i så fall? Eller kan en del bli det på 200h och andra inte under sin livstid? Är det mästaren som bestämmer när lärlingen kan ta egna jobb? Anses då lärlingen vara användbar och därmed kunna titulera dig fullbetald eller fullutbildad? Vill man bli fullbetald? Och hamna i kollektivets lönetrappa? Är det inte bättre att HR eller ägaren säger att "detta är din ingångslön så stämmer vi av fortlöpande efter vi ser vad du kan(lärt dig)?
När det gäller lön och hur den ska betalas underlättar det naturligtvis att vi gemensamt finansierar vården medan den som utnyttja våra tjänster endast betalar en symbolisk summa.
Byggveteran
· Norrland
· 340 inlägg
Jag tycker att lärlingssytemet är ett bra system och självklart ska lärling ha sin procent på lönen. Funkar ju bra att en som kommer ut från byggprogrammet har 65% av lönen för att personen ifråga inte har erfarenheten eller kunskapen som en som är 100% har. Känns ju mest rättvist. Och om nu inte TS har sett att lärling enbart har suttit och rullat tummarna på jobbet så får man ju utgå ifrån att han faktiskt har presterat det han ska göra. Sen har ja haft ett par lärlingar som varit 65%are men som nästan har varit så duktiga och flitiga att dom förtjänat 100% och jag har även jobbat med 100%are som inte ens förtjänat 65% men det är en helt annan diskussion.
Sen just termen fullärd är inget som används på byggen och företag iaf inte dom jag varit på. Då säger man fullbetald för det är det man har blivit när man har fått sitt yrkesbevis. Fullärd de blir man aldrig man blir bara duktigare på de man håller på me!
Sen just termen fullärd är inget som används på byggen och företag iaf inte dom jag varit på. Då säger man fullbetald för det är det man har blivit när man har fått sitt yrkesbevis. Fullärd de blir man aldrig man blir bara duktigare på de man håller på me!
Piloter gör solostarter redan under utbildningen. Sedan gäller det för dem att samla på sig flygtid. Eftersom det är dyrt görs det delvis genom att ställa upp för tex fallskärms- o segelflygklubbar. Har de tur kan de få jobb med firmaflyg, taxiflyg etc eller flyglärare som något förvånande ofta är ganska färska piloter (på 50-talet lär flygvapnet ha placerat flygförare som lärare därför att de ansågs direkt dåliga!). Hur mycket tid som behövs beror på vad de får flyga (turboprop o tvåmotor är meriterande) men också på konjunkturerna, Ska de komma in på yrkesbanan räcker ju heller inte grundcert utan det bör vara kommersiellt cert med instrument och flermotorbehörighet och kanske några andra tillägg. När det sedan är dags gör de en grundlig simulatorträning för de stora plan de ska flyga och en förvånansvärt kort inflygning inriktad på start och landning, det är ju väldigt dyrt att flyga de stora fåglarna i utbildningssyfte. Sedan blir kan de bli styrman och tränar ett tag till i linjetrafik under överinseende av särskilt utsedda lärarkaptener innan de blir vanliga styrmän och kanske kaptener så småningom. För några år sedan valsade det runt historier om mindre seriösa flygbolag, troligen fr öststaterna, som tog betalt av färska piloter för förmånen att få komma in i branschen genom att flyga som styrmän. Ryan lär betala styrmän lite och ändå lär vissa undvika att bli Ryankaptener därför att Ryan skulle ha som ovana att alltid lägga skulden för ev incidenter o liknande på kapten.Staffans2000 skrev:
Det brukar väl heta att fullärd blir man aldrig. På den tid då skråsystemet blomstrade tror jag termen var utlärd för när en lärling var klar att bli gesäll, men sedan återstod ofta gesällvandringar och ev mästarprov, men många blev aldrig mästare och många gesäller fortsatte heller inte i yrket..electroluxaren skrev:Det gäller väl alla yrken eller?
Men varför behöver vvs, el och bygg ha detta system kvar? Är dessa yrken så mycket svårare att lära sig an övriga? Målarskrået utfärdar fortfarande gesällbrev efter godkänt gesällprov, men görs detta i de andra skråna oxå? Utfärdas det några mästarbrev nu för tiden? Målarmästare, byggmästare, etc? Eller är hela systemet förlegat? Fullärd var det någon som tyckte en lärling kunde titulera sig efter 4000h, men blir man någonsin fullärd? Tar det 4000h för alla i så fall? Eller kan en del bli det på 200h och andra inte under sin livstid? Är det mästaren som bestämmer när lärlingen kan ta egna jobb? Anses då lärlingen vara användbar och därmed kunna titulera dig fullbetald eller fullutbildad? Vill man bli fullbetald? Och hamna i kollektivets lönetrappa? Är det inte bättre att HR eller ägaren säger att "detta är din ingångslön så stämmer vi av fortlöpande efter vi ser vad du kan(lärt dig)?