11 927 läst · 34 svar
12k läst
34 svar
Grannens rätt att disponera del av vår fastighet vid sjö
Hej,
Är det någon som kan tipsa mig om en jurist som är bra på fastighetsfrågor? Eller om du vill komma med några råd och förslag?
För 50 år sedan styckade våra farföräldrar av en tomt från sin fastighet. I lantmäterihandlingen har lantmätaren skrivit in att köparen har rätt att disponera den del av vår fastighet som ligger mellan tomten och sjön. Våra grannar får enligt förrättningen anlägga brygga "och dyligt". Resultatet är att de betraktar den här delen av vår fastighet som sin tomt, de klipper t ex gräset. De har också byggt ut bryggan väsentligt. Jag undrar om vi skulle kunna ta ut ett arrende för att de nyttjar vår fastighet, eller om vi kan hindra dem från att disponera vår fastighet. Det känns märkligt att de utan kostnad får tillgång till en dubbelt så stor tomt som de köpte från början. Deras fastighet är i praktiken 4 000 kvadratmeter, men de äger 2 000 kvadratmeter.
Det finns inga servitut registrerade hos lantmäteriet. Jag har pratat med lantmäteriets kundtjänst som säger att de inte får tolka sina egna dokument, men att det är rätt vanligt att det missas att föras in servitut. De säger att dokument från förrättningen gäller lika mycket som servitut. Jag hade hoppats att det kanske skulle kunna gälla som nyttjanderättsavtal?
Enligt samma lantmäterihandlingar har grannarna rätt att dra en väg över vår fastighet. Vi vill inte ha någon biltrafik över vår gård så jag undrar om vi kan komma ur det? Grannarna bidrar inte heller till underhållet av vägen. Det finns ingen vägsamfälligeht eftersom det bara är de här två fastigheterna som nyttjar vägen. Vi skulle vilja dra om vägen så att grannana inte använder vår väg. Kan vi dra en ny väg och hindra dem från att använda den befintliga vägen? Kan vi få dem att bekosta sin väg själva?
Är det någon som kan tipsa mig om en jurist som är bra på fastighetsfrågor? Eller om du vill komma med några råd och förslag?
För 50 år sedan styckade våra farföräldrar av en tomt från sin fastighet. I lantmäterihandlingen har lantmätaren skrivit in att köparen har rätt att disponera den del av vår fastighet som ligger mellan tomten och sjön. Våra grannar får enligt förrättningen anlägga brygga "och dyligt". Resultatet är att de betraktar den här delen av vår fastighet som sin tomt, de klipper t ex gräset. De har också byggt ut bryggan väsentligt. Jag undrar om vi skulle kunna ta ut ett arrende för att de nyttjar vår fastighet, eller om vi kan hindra dem från att disponera vår fastighet. Det känns märkligt att de utan kostnad får tillgång till en dubbelt så stor tomt som de köpte från början. Deras fastighet är i praktiken 4 000 kvadratmeter, men de äger 2 000 kvadratmeter.
Det finns inga servitut registrerade hos lantmäteriet. Jag har pratat med lantmäteriets kundtjänst som säger att de inte får tolka sina egna dokument, men att det är rätt vanligt att det missas att föras in servitut. De säger att dokument från förrättningen gäller lika mycket som servitut. Jag hade hoppats att det kanske skulle kunna gälla som nyttjanderättsavtal?
Enligt samma lantmäterihandlingar har grannarna rätt att dra en väg över vår fastighet. Vi vill inte ha någon biltrafik över vår gård så jag undrar om vi kan komma ur det? Grannarna bidrar inte heller till underhållet av vägen. Det finns ingen vägsamfälligeht eftersom det bara är de här två fastigheterna som nyttjar vägen. Vi skulle vilja dra om vägen så att grannana inte använder vår väg. Kan vi dra en ny väg och hindra dem från att använda den befintliga vägen? Kan vi få dem att bekosta sin väg själva?
Att se det som kostnadsfritt för dem är ju fel, din far sålde ju fastigheten om 2000 + rätten till 2000kvm till ägaren. Att detta var ett avtal som inte ger någon senare avkastning kan ni ju möjligen anklaga din far för inte köparen. Vad det gäller vägen så har de rätt att ha en väg över er fastighet efter som de enligt lag måste kunna ta sig till sin fastighet och det var från er fastighet som deras styckades av. Denna väg behöver dock inte ni underhålla åt dem och om de delar på er väg kan ni mycket väl säga att de måste vara med o betala men om de inte vill vara med på er väg kan det ju istället vara så att de drar en egen väg (sträckning kan ni nog mer eller mindre bestämma så länge det är rimligt närmas mot vägen utanför er mark, men de har rätt till att ha en väg ut från sin tomt över er mark)
Moderator
· Stockholm
· 51 953 inlägg
Skrivningen i avstyckningshandlingen är ett servitut.
Men grannen får inte disponera ytan som sin tomt. Bara för de aktiviteter som är inskrivna i handlingen. Och du får göra vad du vill med ytan så länge det inte hindrar grannen från att nyttja sitt servitut.
Men grannen får inte disponera ytan som sin tomt. Bara för de aktiviteter som är inskrivna i handlingen. Och du får göra vad du vill med ytan så länge det inte hindrar grannen från att nyttja sitt servitut.
Det som står i avstyckningsdokument gäller på samma sätt som servitut. Dina föräldrar sålde en gång i tiden en strandnära fastighet med rätt till egen brygga mm. Och fick betalt för det. Att det blev strandnära och inte strandtomt beror troligtvis på strandskyddsreglerna som kom på 70-talet, annars hade de säkert sålt hela 4000kvm.
Jag tror inte att föräldrarna räknade med att kunna använda strandremsan till något annat. Så egentligen tycker jag inte att ni ska bry er allt för mycket om grannen, men strikt räknat får grannen inte breda ut sin trädgård utanför sin fastighet, men brygga, båtplats och bastu plus stigar dit kan ingå i servitutet.
Frågan är bara vad som strider mot strandskyddet.
Ni skulle kunna anmäla hos länsstyrelsen, men det kan slå tillbaka på er (eftersom ni äger den marken) och ni har kanske själv också saker som strider mot strandskyddet.
Angående vägen, har grannen servitut på vägen, och man får anta att grannar och föräldrarna kom överens om nuvarande sträckning. Ni kan inte ensidigt ändra den, men om grannar är ok med det, kan ni dra om vägen. Det rimliga är att ni står för kostnaden.
Underhållet är helt oreglerad, så ni kan inte tvinga grannen, men grannen kan inte heller tvinga er.
Jag tror inte att föräldrarna räknade med att kunna använda strandremsan till något annat. Så egentligen tycker jag inte att ni ska bry er allt för mycket om grannen, men strikt räknat får grannen inte breda ut sin trädgård utanför sin fastighet, men brygga, båtplats och bastu plus stigar dit kan ingå i servitutet.
Frågan är bara vad som strider mot strandskyddet.
Ni skulle kunna anmäla hos länsstyrelsen, men det kan slå tillbaka på er (eftersom ni äger den marken) och ni har kanske själv också saker som strider mot strandskyddet.
Angående vägen, har grannen servitut på vägen, och man får anta att grannar och föräldrarna kom överens om nuvarande sträckning. Ni kan inte ensidigt ändra den, men om grannar är ok med det, kan ni dra om vägen. Det rimliga är att ni står för kostnaden.
Underhållet är helt oreglerad, så ni kan inte tvinga grannen, men grannen kan inte heller tvinga er.
Jag tolkar det du skriver som att de får utnyttja dessa 2000 kvm mark för att i princip få tillträde till sjön och för att förankra sin brygga, kanske lägga upp en mindre båt eller nåt liknande.
Du skulle säkert kunna bråka rätt ordentligt om det faktum att de annekterar marken som sin egen tomt. Men fundera på om ditt missnöje är jantebaserat eller om deras nyttjande av plätten verkligen är en belastning för dig.
Du skulle säkert kunna bråka rätt ordentligt om det faktum att de annekterar marken som sin egen tomt. Men fundera på om ditt missnöje är jantebaserat eller om deras nyttjande av plätten verkligen är en belastning för dig.
Du skriver att: "Enligt samma lantmäterihandlingar har grannarna rätt att dra en väg över vår fastighet"M mölnbo skrev:Hej,
Är det någon som kan tipsa mig om en jurist som är bra på fastighetsfrågor? Eller om du vill komma med några råd och förslag?
För 50 år sedan styckade våra farföräldrar av en tomt från sin fastighet. I lantmäterihandlingen har lantmätaren skrivit in att köparen har rätt att disponera den del av vår fastighet som ligger mellan tomten och sjön. Våra grannar får enligt förrättningen anlägga brygga "och dyligt". Resultatet är att de betraktar den här delen av vår fastighet som sin tomt, de klipper t ex gräset. De har också byggt ut bryggan väsentligt. Jag undrar om vi skulle kunna ta ut ett arrende för att de nyttjar vår fastighet, eller om vi kan hindra dem från att disponera vår fastighet. Det känns märkligt att de utan kostnad får tillgång till en dubbelt så stor tomt som de köpte från början. Deras fastighet är i praktiken 4 000 kvadratmeter, men de äger 2 000 kvadratmeter.
Det finns inga servitut registrerade hos lantmäteriet. Jag har pratat med lantmäteriets kundtjänst som säger att de inte får tolka sina egna dokument, men att det är rätt vanligt att det missas att föras in servitut. De säger att dokument från förrättningen gäller lika mycket som servitut. Jag hade hoppats att det kanske skulle kunna gälla som nyttjanderättsavtal?
Enligt samma lantmäterihandlingar har grannarna rätt att dra en väg över vår fastighet. Vi vill inte ha någon biltrafik över vår gård så jag undrar om vi kan komma ur det? Grannarna bidrar inte heller till underhållet av vägen. Det finns ingen vägsamfälligeht eftersom det bara är de här två fastigheterna som nyttjar vägen. Vi skulle vilja dra om vägen så att grannana inte använder vår väg. Kan vi dra en ny väg och hindra dem från att använda den befintliga vägen? Kan vi få dem att bekosta sin väg själva?
Dvs inte att de kostnadsfritt har rätt att använda er befintliga väg utan kostnad.
Vi var med om liknande scenario på landet där det var vi som hade papper på att vi fick använda strandremsan, kontrakt med pappan till nuvarande ägare.
Vid arvsskiftet blev det bråk i några år tills arvtagaren blev tvungen att sälja strandremsan till oss. Förmodligen hade vi tur att strandskyddet åsidosattes men det löste problemet för oss. Då det här var 35 år sedan vet jag inte vilken instans som var inblandad men det dömdes till vår fördel.
Vid arvsskiftet blev det bråk i några år tills arvtagaren blev tvungen att sälja strandremsan till oss. Förmodligen hade vi tur att strandskyddet åsidosattes men det löste problemet för oss. Då det här var 35 år sedan vet jag inte vilken instans som var inblandad men det dömdes till vår fördel.
Det finns ingen speciell lag som säger att man har rätt till en väg. Men högst sannolikt kan de tvinga fram ett officialservitut. Där vägs fördelarna för den sökande mot nackdelarna för fastighetsägaren.
Marken på mellan tomten och vattnet gäller högst sannolikt strandskydd. Då får den inte privatiseras. Det kan ju påpekas för fastighetsägaren. Men som tidigare nämnts är det nog dumt att dra in myndigheter i det.
Marken på mellan tomten och vattnet gäller högst sannolikt strandskydd. Då får den inte privatiseras. Det kan ju påpekas för fastighetsägaren. Men som tidigare nämnts är det nog dumt att dra in myndigheter i det.
Generellt sett får man inte det. Allt som gör att det uppfattas som privat är otillåtet.