Hej
Vi har ett sovrum med ett annat sovrum över. Vi renoverar undervåningen och vill då höja taket i sovrummet då det bara är 2 m.
Nuvarande mellanbjälklager är 3550 mm långa och av dimensionen 45x190 med ett cc på 400
Min fråga är: kan jag såga bjälkarna längsmed så de får dimensionen 45x120 och kompensera det genom att sätta in ytterligare reglar på 45x120 så nya cc blir 200?
På detta sätt skulle jag vinna 70 mm i höjd.
mvh
Viktor
Vi har ett sovrum med ett annat sovrum över. Vi renoverar undervåningen och vill då höja taket i sovrummet då det bara är 2 m.
Nuvarande mellanbjälklager är 3550 mm långa och av dimensionen 45x190 med ett cc på 400
Min fråga är: kan jag såga bjälkarna längsmed så de får dimensionen 45x120 och kompensera det genom att sätta in ytterligare reglar på 45x120 så nya cc blir 200?
På detta sätt skulle jag vinna 70 mm i höjd.
mvh
Viktor
Renoverare
· Hammarbyhöjden
· 132 inlägg
Hej,
Jag skulle säga att du INTE kan göra det. Styvheten på en golregel är kubiskt proportionell mot höjden på regeln.
Se beräkningsprincip nedan.
Gör man en snabb beräkning på nedböjningen ser man dessutom att den bli alldeles för stor, vilket kan ge stora problem med svikt även om den kanske klarar hållfasthetskraven.
Jag skulle säga att du INTE kan göra det. Styvheten på en golregel är kubiskt proportionell mot höjden på regeln.
Se beräkningsprincip nedan.
![Beräkningsprincip för styvheten hos golreglar, med två exempel och formeln för tröghetsmomentet.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/512/512757-d9d496e03f1e4a88c7899c2f5a88dcec.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Gör man en snabb beräkning på nedböjningen ser man dessutom att den bli alldeles för stor, vilket kan ge stora problem med svikt även om den kanske klarar hållfasthetskraven.
Tack Gusten, mycket lärorikt svar!
Är det ngn som har ett annat förslag på vad jag kan göra för att höja taket?
Kan aluminiumprofil vara ett alternativ?
Är det ngn som har ett annat förslag på vad jag kan göra för att höja taket?
Kan aluminiumprofil vara ett alternativ?
Medlem
· Blekinge
· 10 117 inlägg
Du kan skaffa limträbalkar 115x225 och lägga dem på lågkant c/c 600 mm och skruvlimma spånskiva ovanpå det. Man kan använda stål, men det är nog krångligare och dyrare.
Ett alternativ som jag funderar på är att klä reglarna på var sida ända till ända med 2-3 mm plåt.
Denna kan då både limmas och bultas med genomgående bultar.
hur skulle det påverka hållbarheten och svikten?
Denna kan då både limmas och bultas med genomgående bultar.
hur skulle det påverka hållbarheten och svikten?
Tack för tipset.J justusandersson skrev:
jag skulle dock uppskatta att slippa bryta upp golvet eller göra ngt annat på övervåningen. Om jag låter befintlig spånskiva på ovanvåningen ligga och ”bara” limmar när jag lägger limträbalkarna skulle det ge tillräcklig effekt?
Nja teoretiskt så går det. Jag gjorde beräkningen förutsatt:
Momentkapacitet: 76 %
Tvärkraftskapacitet: 23%
Tryckhållfasthet vinkelrätt (vid stöd): 11%
Initialutböjning: 12.5 mm jmf med L/300 = 11.8 dvs ett mindre övertramp men är inga problem i verkligheten.
Slutgiltig utböjning:21 mm jmf med L/150 = 24 mm.
- C24 konstruktionsvirke.
- Serviceklass 3 (på säkra sidan)
- Säkerhetsklass 3 (på säkra sidan)
- Fritt upplagd balk.
- Nyttig last 2 kN/m2 och densitet på 420 kg/m3 för trä.
- Förutsätter att ingen risk för vippning då golvet stabiliserar bjälkarna.
Momentkapacitet: 76 %
Tvärkraftskapacitet: 23%
Tryckhållfasthet vinkelrätt (vid stöd): 11%
Initialutböjning: 12.5 mm jmf med L/300 = 11.8 dvs ett mindre övertramp men är inga problem i verkligheten.
Slutgiltig utböjning:21 mm jmf med L/150 = 24 mm.
Redigerat:
Medlem
· Blekinge
· 10 117 inlägg
Spånskivan behöver limmas mot limträet för att begränsa svikten. 115 mm är annars för dålig höjd med hänsyn till spännvidden. Kan du bygga underifrån utan att bryta upp spånskivan så är det mest ett praktiskt problem. Det går givetvis att förstärka de befintliga reglarna med plattstål på ömse sidor med genomgående bult men dimensionen bör snarare ligga runt 10x120 mm vilket nog blir rätt knöligt. Svikten är det stora problemet, inte hållfastheten.
Ärligt talat, det är bara att inse att du kan inte göra något som ens i närheten motiverar kostnad och besvär gentemot någon enstaka vunnen cm.V Viktor Hellman skrev:
Lyft hela huset och höj väggen är det enda vettiga.
Lyft 400mm
Renoverare
· Hammarbyhöjden
· 132 inlägg
teoretiskt går det inte alls. Sviktkravet på 1.5 mm/1kN uppfylls inte. Svikten kommer vara det största problemet. Brottgräns är nästan aldrig avgörande i grunda träbjälklag. 21 mm långtidsnedböjning är också för mycket så länge som man inte snackar tak.S scorp1on skrev:Nja teoretiskt så går det. Jag gjorde beräkningen förutsatt:
Dimensionerande last:0.627 kN/m (lastkombinerad)
- C24 konstruktionsvirke.
- Serviceklass 3 (på säkra sidan)
- Säkerhetsklass 3 (på säkra sidan)
- Fritt upplagd balk.
- Nyttig last 2 kN/m2 och densitet på 420 kg/m3 för trä.
- Förutsätter att ingen risk för vippning då golvet stabiliserar bjälkarna.
Momentkapacitet: 76 %
Tvärkraftskapacitet: 23%
Tryckhållfasthet vinkelrätt (vid stöd): 11%
Initialutböjning: 12.5 mm jmf med L/300 = 11.8 dvs ett mindre övertramp men är inga problem i verkligheten.
Slutgiltig utböjning:21 mm jmf med L/150 = 24 mm.
Renoverare
· Hammarbyhöjden
· 132 inlägg
Jag håller med Justus om att skruvlimma kanske är enda praktiskt möjliga ekonomiska lösningen, det gör jättemycket då du i princip får ett gäng motsvarande H-balkar.
håller också med Mikael dock att det kanske är att göra för mycket för att att vinna endast ett par centimeter.
Går det att förstärka nedåt på något sätt (i undervåningens undertak)?
håller också med Mikael dock att det kanske är att göra för mycket för att att vinna endast ett par centimeter.
Går det att förstärka nedåt på något sätt (i undervåningens undertak)?
Tack för alla svar!!!
huset är en gammal sommaratelje, dvs en sommarstuga, byggd 1929. Hon är självklart tillbyggd i olika omgångar i olika tillbyggda huskroppar vilket gör det svårt att lyfta övervåningen utan att behöva byta takstolar mm.
Vi gör en större renovering på undervåningen där vi vi ska balka av en vägg och öppna upp köket in i ett sovrum. I samband med detta tänker vi att när vi ändå har alla innertak nere och befintligt mellanbjälklag tillgängligt ska vi göra vad vi kan för att höja de lägsta delarna i huset.
jag har börjat riva ner isoleringen nu och upptäckt att ovanpå de reglar jag ser hitintills ligger råspont med luft ovan sig. Jag får ta hit snickaren och möjligen en konstruktör.
huset är en gammal sommaratelje, dvs en sommarstuga, byggd 1929. Hon är självklart tillbyggd i olika omgångar i olika tillbyggda huskroppar vilket gör det svårt att lyfta övervåningen utan att behöva byta takstolar mm.
Vi gör en större renovering på undervåningen där vi vi ska balka av en vägg och öppna upp köket in i ett sovrum. I samband med detta tänker vi att när vi ändå har alla innertak nere och befintligt mellanbjälklag tillgängligt ska vi göra vad vi kan för att höja de lägsta delarna i huset.
jag har börjat riva ner isoleringen nu och upptäckt att ovanpå de reglar jag ser hitintills ligger råspont med luft ovan sig. Jag får ta hit snickaren och möjligen en konstruktör.
Mycket riktigt, jag var alldeles för snabb. Om man nu skulle sätta ditt kortlingar, hur skulle man tillgodoräkna sig styvheten? Tänker man sig ett fiktivt tvärsnitt (böjtröghetsmomentet), eller att balken inte längre är fritt upplagd?G Gusten_Gnuk skrev:
Självbyggare
· Arvika
· 1 527 inlägg
I det brittiska annexet till EN-1995 finns metoder för att tillgodoräkna sig effekten av kortlingar.
Med en 22mm spånskiva kan du säkerligen kunna sänka punktlasten på regeln med ~50%. Oavsett så måste egenfrekvensen ligga över 8Hz för att kunna tillämpa reglerna i EC.
Med en 22mm spånskiva kan du säkerligen kunna sänka punktlasten på regeln med ~50%. Oavsett så måste egenfrekvensen ligga över 8Hz för att kunna tillämpa reglerna i EC.