6 219 läst · 27 svar
6k läst
27 svar
Är BRF:ens handläggningstid för min ansökan om renovering rimlig?
Du måste förstå att du äger inte lägenheten utan du kommer bli medlem i en ekonomisk förening som i sin tur äger fastigheten. Det gör att föreningens styrelse äger alla frågor omkring fastigheten.
Vissa föreningar är mycket tveksamma till åtgärder i fastigheten t ex ventilation och rördragningar som definitivt tillhör fastigheten.
Jag är ordförande i en förening och med tanke på vad du beskriver skulle jag vars extremt tveksam till att ge tillstånd till allt du beskriver. Förslår att du avbokar dina hantverkare och flyttar in i lägenheten och skapar dig ett nätverk i föreningen och styrelsen och se om frågan kan hanteras vidare.
Vissa föreningar är mycket tveksamma till åtgärder i fastigheten t ex ventilation och rördragningar som definitivt tillhör fastigheten.
Jag är ordförande i en förening och med tanke på vad du beskriver skulle jag vars extremt tveksam till att ge tillstånd till allt du beskriver. Förslår att du avbokar dina hantverkare och flyttar in i lägenheten och skapar dig ett nätverk i föreningen och styrelsen och se om frågan kan hanteras vidare.
Jag anser att styrelsen svarat fel. Jag skulle svarat: Välkommen med din ansökan när du är antagen som medlem i föreningen.
Godkänd som medlem som man vanligtvis blir nån vecka efter kontraktsskrivningen, är inte samma som antagen medlem, det blir man på överlåtelsedagen.
Nån skrev att renoveringsfriheten är stor, så är det kanske i andra föreningar, men i vår får man tex inte riva väggar, oavsett om de är bärande eller inte, utan tillstånd.
Vi har å andra sidan skrivit om stadgarna för att underlätta en del saker, tex äger man själv sin golvbrunn och alla rör för tappvatten.
Godkänd som medlem som man vanligtvis blir nån vecka efter kontraktsskrivningen, är inte samma som antagen medlem, det blir man på överlåtelsedagen.
Nån skrev att renoveringsfriheten är stor, så är det kanske i andra föreningar, men i vår får man tex inte riva väggar, oavsett om de är bärande eller inte, utan tillstånd.
Vi har å andra sidan skrivit om stadgarna för att underlätta en del saker, tex äger man själv sin golvbrunn och alla rör för tappvatten.
Nu vet vi inget om föreningen och hur styrelsen fungerar. När jag satt i BRF-styrelse var vi i början utan hjälp eller kompetens utan fick rodda uppdraget själva. Detta lärde vi oss var värdelöst och undersökte hur vi kunde styra upp föreningen. Det slutade med att vi lejde ut både teknisk förvaltning såväl som ekonomi och annat. Vi skötte bara samordning och "det dagliga" själva. Det var en riktig vinstlott att göra så.
Det är möjligt att den här föreningen inte har hjälpen de behöver lätt åtkomlig och då är det lätt så att det hamnar i långbänk. Samtidigt vill de säkert inte lägga en massa tid på det ifall nu köpet skulle falla igenom.
Men som påpekats är det väldigt stora ingrepp du vill göra och sitter man i en styrelse har man förmodligen själv eller från tidigare styrelser fått lära sig hur snett det kan gå när man råkar bevilja något en medlem vill göra och där det går rakt åt fanders. Vi hade själva ett fall där en medlem renoverade befintligt kök och i samband med det förändrade ventilationen för fastigheten. Det upptäcktes långt efter denne flyttat och vi hade en OVK. Det slutade med att föreningen fick ta kostnaden för att återställa alltihop. För en BRF-styrelse är det lättare att säga nej än ja, tråkigt men sant. Därför måste man komma med väldigt bra underlag som inte går att tolka som att man undanhåller något, utan som är helt transparanta.
Det är möjligt att den här föreningen inte har hjälpen de behöver lätt åtkomlig och då är det lätt så att det hamnar i långbänk. Samtidigt vill de säkert inte lägga en massa tid på det ifall nu köpet skulle falla igenom.
Men som påpekats är det väldigt stora ingrepp du vill göra och sitter man i en styrelse har man förmodligen själv eller från tidigare styrelser fått lära sig hur snett det kan gå när man råkar bevilja något en medlem vill göra och där det går rakt åt fanders. Vi hade själva ett fall där en medlem renoverade befintligt kök och i samband med det förändrade ventilationen för fastigheten. Det upptäcktes långt efter denne flyttat och vi hade en OVK. Det slutade med att föreningen fick ta kostnaden för att återställa alltihop. För en BRF-styrelse är det lättare att säga nej än ja, tråkigt men sant. Därför måste man komma med väldigt bra underlag som inte går att tolka som att man undanhåller något, utan som är helt transparanta.
Nu vet jag inte motivationen för det men vanligtvis får man ändra planlösningen så länge man inte påverkar de saker som föreningen råder över. Det kan vara så att en rättslig prövning av en sådan stadga inte håller. Men oftast är det ju inget problem att fråga om tillstånd, det är ju inte precis som att man byter planlösning varannan månad.Isakare skrev:
Kreativt men risken är att det inte håller rättsligt (golvbrunnen) eftersom den finns i bjälklaget som entydigt är föreningen ansvar. Om man ansvarar för golvbrunnen ska man ju underhålla den vid behov. Men för att komma åt den måste man ju gå in i bjälklaget (som föreningen ansvarar för) och för att kunna det så måste man be föreningen om tillstånd. I teorin kan föreningen neka dig varvid du inte kan utföra det underhåll som du ska göra enligt stadgar och lag. I praktiken är detta inget problem om alla sköter sig, men det räcker ju att en paragrafryttare tar en till tinget, t ex om man med samma argumentation anser att stickledningen för avloppet också tillhör lägenheten. Vem betalar spolning av den stammen om det blir stopp?Isakare skrev:
När det gäller rören för tappvatten så har den boende underhållsansvar för dessa i min föreningen. Dvs om de behöver bytas ut av någon anledning så ligger det på den boende att göra det. Vem som äger dessa rör spelar mindre roll.
Jo, man kan vrida o vända detta åt alla håll. Vi överlät brunnen till de boende för att föreningen ska slippa den vid badrummsrenoveringar. Vi har även tillskrivet att det ska vara fackmannamässigt utfört, föreningen ska ges tillfälle att besikta brunnen innan gjutning mm (vi har bara platta på mark, inget bjälklag) Det kanske inte håller juridiskt vid en process, men man måste chansa ibland, och hoppas att det gör mer nytta än skada.M merbanan skrev:Kreativt men risken är att det inte håller rättsligt (golvbrunnen) eftersom den finns i bjälklaget som entydigt är föreningen ansvar. Om man ansvarar för golvbrunnen ska man ju underhålla den vid behov. Men för att komma åt den måste man ju gå in i bjälklaget (som föreningen ansvarar för) och för att kunna det så måste man be föreningen om tillstånd. I teorin kan föreningen neka dig varvid du inte kan utföra det underhåll som du ska göra enligt stadgar och lag. I praktiken är detta inget problem om alla sköter sig, men det räcker ju att en paragrafryttare tar en till tinget, t ex om man med samma argumentation anser att stickledningen för avloppet också tillhör lägenheten. Vem betalar spolning av den stammen om det blir stopp?
När det gäller rören för tappvatten så har den boende underhållsansvar för dessa i min föreningen. Dvs om de behöver bytas ut av någon anledning så ligger det på den boende att göra det. Vem som äger dessa rör spelar mindre roll.
Hos oss har rivning av väggar, takstolar mm utan tillstånd kostat föreningen (medlemmarna) stora pengar.M merbanan skrev:Nu vet jag inte motivationen för det men vanligtvis får man ändra planlösningen så länge man inte påverkar de saker som föreningen råder över. Det kan vara så att en rättslig prövning av en sådan stadga inte håller. Men oftast är det ju inget problem att fråga om tillstånd, det är ju inte precis som att man byter planlösning varannan månad.
Så vi har inskrivet i nya stadgar att man inte för röra husets stomme alls utan tillstånd.
Så om en boende renoverar badrummet och sätter dit nya rör så äger föreningen dessa? Låt säga att man byter ut exakt 1 till 1 på detaljnivå och ovan argument håller. Sen så installerar den boende en jacuzzi som ansluts med ett nytt rör. Vem äger då det röret?Alfredo skrev:
Men återigen så spelar det ingen roll om man anser att den boende har underhållsansvaret för dessa.
I denna typ av fall så kan man nog juridiskt argumentera för att all stomme är bärande konstruktion alternativt alltid faller under väsentlig förändring. Men som med nästan allt så behöver det prövas för att man ska kunna vara säker.Isakare skrev:
Är det så ?? Var jag uppfattat det som äger inte föreningen kök, badrumminredning, mattor, parkett, tapeter, lister, socklar, foder, färg invändigt mm. Och i vårat fall, inte heller tappvatterören.Alfredo skrev:
Eller äger vi det utan ansvar ?? Föreningen har ju inte ens nån försäkring för grejerna.
Det är ju åtminstone en intressant fråga rent teoretiskt. Du har ju helt rätt i att den boende (normalt) har underhållsansvaret för dessa saker och har full rätt att exempelvis sälja köksinredningen så på detta sätt kan man ju säga att den boende faktiskt äger exempelvis köksskåpen. Man kan till och med överlåta bostadsrätten utan ett kök, även om det i Sverige knappast är vanligt.Isakare skrev:
Å andra sidan så när en lägenhet "säljs" är det bostadsrätten, alltså rätten att bo och medlemskapet i föreningen, som överlåts. Köksskåp och liknande "lägenhetstillbehör" behandlas normalt inte ens utan de följer ju på något sätt med bostadsrätten. Det känns helt klart lite fel att säga att föreningen äger exempelvis köksskåp. Men om man väljer att se det som att bostadsrättshavaren äger dessa känns det också konstigt att sådana saker aldrig behandlas när en bostadsrätt överlåts.
I praktiken är nog detta en ickefråga men rent teoretiskt lite intressant.