I sommarstugan (1934) är väggarna inifrån och ut: ytskikt (tapetserad masonit eller jutevävstapet), panel, regelverk (70mm) och lockläktspanel, that's it.
Så det inre ytskiktet skyddar lite mot blåst men inte så mkt mer. Vi tänker oss att lyfta av ytterpanelen och lägga in 70mm träfiberisolering och vindpapp och spika på panelen igen. Tror ni vi kommer undan med det?
I ett innertak har vi nu satt upp diffusionsöppen ångbroms på vår lokala byggnadsvårdares inrådan (och i enlighet med isoleringstillverkarens instruktioner) men om det innebär att vi skulle behöva öppna inifrån och häfta på ångbroms så slipper vi gärna det. Fasaden har usprungligen varit slamfärg men senare övermålad med plastfärg. Vi kommer att skrapa av den värsta plastfärgen och sedan vända på panelen (sågad yta på båda sidor) och måla med slamfärg, så vi tänker oss att den kan betraktas som diffusionsöppen.
Så det inre ytskiktet skyddar lite mot blåst men inte så mkt mer. Vi tänker oss att lyfta av ytterpanelen och lägga in 70mm träfiberisolering och vindpapp och spika på panelen igen. Tror ni vi kommer undan med det?
I ett innertak har vi nu satt upp diffusionsöppen ångbroms på vår lokala byggnadsvårdares inrådan (och i enlighet med isoleringstillverkarens instruktioner) men om det innebär att vi skulle behöva öppna inifrån och häfta på ångbroms så slipper vi gärna det. Fasaden har usprungligen varit slamfärg men senare övermålad med plastfärg. Vi kommer att skrapa av den värsta plastfärgen och sedan vända på panelen (sågad yta på båda sidor) och måla med slamfärg, så vi tänker oss att den kan betraktas som diffusionsöppen.
Tack! Vi undviker helst att bygga ut fasaden så att vi inte påverkar utseendet. Med tunnt isoleringslager + faluröd kanske vi kommer undan med det?Jonatan79 skrev:
Ingen uppvärmning på vintern, nej.
Det går utan luftspalt.
Det bör dock vara en tjock och högkvalitativ asfapapp, annars finns risken att den spricker längs brädkanterna.
Byggde en varmkompost med plyfa på insidan, 45 mm isolering/reglar, sedan asfapapp och faluröd träpanel. Efter ett par år såg jag att pappen spruckit längs brädkanterna och blottat isoleringen. Nu hade jag dock ingen locklist, så regnvatten kom väl åt aningens bättre än annars. Locklistpanel är inte heller direkt vattentät när det blåser.
På vårt hus är det samma konstruktion utan luftspalt på några väggar. Där är det dock asfaboard istf asfapapp och det håller.
Det bör dock vara en tjock och högkvalitativ asfapapp, annars finns risken att den spricker längs brädkanterna.
Byggde en varmkompost med plyfa på insidan, 45 mm isolering/reglar, sedan asfapapp och faluröd träpanel. Efter ett par år såg jag att pappen spruckit längs brädkanterna och blottat isoleringen. Nu hade jag dock ingen locklist, så regnvatten kom väl åt aningens bättre än annars. Locklistpanel är inte heller direkt vattentät när det blåser.
På vårt hus är det samma konstruktion utan luftspalt på några väggar. Där är det dock asfaboard istf asfapapp och det håller.
Lite sen med att svara, men tack för tipsen!
Hoppas vår papp är av tillräcklig kvalitet, vi får hålla ett öga på den.
Nu har vi i alla fall gjort en bit av fasaden. Det visade sig att någon varit före oss längs en bit av huset. Där hittar vi (inifrån och ut): invändig panel, vindpapp, gullfiber (70mm), vindpapp igen, ångspärr (grov plastfilm), ytterpanel med plastfärg. På vissa ställen är istället plasten innerst - verkar bero på om man öppnat inifrån eller utifrån. Ingen luftspalt. Ser torrt och fint ut, inga tecken på rötskador. (Å andra sidan brukar just det rummet lukta lite märkligt när det är varmt ute...)
Ingen som rört huset sen tidigt 80-tal vill kännas vid detta, så det har hållt i minst 40 år. Det gör mig tryggare med att vår lösning kommer funka.
Det vi gjorde var alltså:
-plocka ner lockläktspanelen och skrapa av den värsta plastfärgen.
-stoppa in träfiberisolering (70mm) och på med vindpapp
-på med panelen igen med insidan ut och måla med slamfärg.
Det jobbigaste var lockläkten som måste bli helt fri från färg på sidorna. Till sist tog jag fram borrmaskinen med stålborste och fräste loss det. Måhända brutalt, men träet (av gammal fin kvalitet) verkar tåla det och blir lite fint räfflat mellan årsringarna, som gör att slamfärgen fäster bra sen.![Glad :) :)]()
Hoppas vår papp är av tillräcklig kvalitet, vi får hålla ett öga på den.
Nu har vi i alla fall gjort en bit av fasaden. Det visade sig att någon varit före oss längs en bit av huset. Där hittar vi (inifrån och ut): invändig panel, vindpapp, gullfiber (70mm), vindpapp igen, ångspärr (grov plastfilm), ytterpanel med plastfärg. På vissa ställen är istället plasten innerst - verkar bero på om man öppnat inifrån eller utifrån. Ingen luftspalt. Ser torrt och fint ut, inga tecken på rötskador. (Å andra sidan brukar just det rummet lukta lite märkligt när det är varmt ute...)
Ingen som rört huset sen tidigt 80-tal vill kännas vid detta, så det har hållt i minst 40 år. Det gör mig tryggare med att vår lösning kommer funka.
Det vi gjorde var alltså:
-plocka ner lockläktspanelen och skrapa av den värsta plastfärgen.
-stoppa in träfiberisolering (70mm) och på med vindpapp
-på med panelen igen med insidan ut och måla med slamfärg.
Det jobbigaste var lockläkten som måste bli helt fri från färg på sidorna. Till sist tog jag fram borrmaskinen med stålborste och fräste loss det. Måhända brutalt, men träet (av gammal fin kvalitet) verkar tåla det och blir lite fint räfflat mellan årsringarna, som gör att slamfärgen fäster bra sen.
Om det överlevt ångspärr/plast på kalla sidan så är det bara att gratulera.
Förstår om det inte är ngn som vill kännas vid det...
Har förmodligen klarat sig pga att det inte är uppvärmt på vintern.
Hade vindpappen på det tidigare isolerade klarat sig utan skador?
Förstår om det inte är ngn som vill kännas vid det...
Har förmodligen klarat sig pga att det inte är uppvärmt på vintern.
Hade vindpappen på det tidigare isolerade klarat sig utan skador?
Hoppas det är ok att dra upp en gammal tråd men jag har en följdfråga.
Kan jag köra på samma vis vid isolering av golvbjälklaget mot krypgrund, dvs i med träfiberisolering och vindpapp utanpå? Bör det vara papp även invändigt eller isolering direkt mot underlagsgolvet?
Nu är det inifrån och ut:
-spontat grangolv
-80mm bjälklag med små rester av kutterspån och tidningar som botten
-plankor spikade mot bjälkarna
Kan jag köra på samma vis vid isolering av golvbjälklaget mot krypgrund, dvs i med träfiberisolering och vindpapp utanpå? Bör det vara papp även invändigt eller isolering direkt mot underlagsgolvet?
Nu är det inifrån och ut:
-spontat grangolv
-80mm bjälklag med små rester av kutterspån och tidningar som botten
-plankor spikade mot bjälkarna
Man brukar ha vindspärr, (såsom t ex papp), under isoleringen ovanpå blindbottenbrädorna. Det går att ha den under blindbottenbrädorna (trossbotten), men gissningsvis är det större risk att fukt, vind och/eller gnagare har sönder den.
Om man vill kan man ha vindpapp även under golvbrädorna, men det ska inte behövas om det är tätt nertill. Isoleringen brukar normalt vara väl packad ända upp till golvbrädorna. Det är på gamla hus med spånfyllning som isoleringen inte når ända upp. Det gjorde den från början, men det sätter sig med åren. Man riskerar golvdrag om det är en luftspalt under golvbrädorna.
Om man vill kan man ha vindpapp även under golvbrädorna, men det ska inte behövas om det är tätt nertill. Isoleringen brukar normalt vara väl packad ända upp till golvbrädorna. Det är på gamla hus med spånfyllning som isoleringen inte når ända upp. Det gjorde den från början, men det sätter sig med åren. Man riskerar golvdrag om det är en luftspalt under golvbrädorna.
Ok, tack för klart och tydligt svar!Oldboy skrev:
Man brukar ha vindspärr, (såsom t ex papp), under isoleringen ovanpå blindbottenbrädorna. Det går att ha den under blindbottenbrädorna (trossbotten), men gissningsvis är det större risk att fukt, vind och/eller gnagare har sönder den.
Om man vill kan man ha vindpapp även under golvbrädorna, men det ska inte behövas om det är tätt nertill. Isoleringen brukar normalt vara väl packad ända upp till golvbrädorna. Det är på gamla hus med spånfyllning som isoleringen inte når ända upp. Det gjorde den från början, men det sätter sig med åren. Man riskerar golvdrag om det är en luftspalt under golvbrädorna.
Hm, jag har en följdfråga på detta. Jag såg nu att blindbottenbrädorna är fästa mellan golvbjälkarna (se bifogad bild) snarare än utanpå. Min första tanke var att fylla hela bjälklaget med isolering och spika råspont utanpå, men sen läste jag (https://www.lfs-web.se/torpargrund.htm) att det var byggt så med flit för att minska risk för fuktskada. Är det dumt att ändra konstruktionen? Om jag behåller nuvarande lösning, ska jag ändå lägga vindpappen över golvbjälkarna?Oldboy skrev:
Man brukar ha vindspärr, (såsom t ex papp), under isoleringen ovanpå blindbottenbrädorna. Det går att ha den under blindbottenbrädorna (trossbotten), men gissningsvis är det större risk att fukt, vind och/eller gnagare har sönder den.
Om man vill kan man ha vindpapp även under golvbrädorna, men det ska inte behövas om det är tätt nertill. Isoleringen brukar normalt vara väl packad ända upp till golvbrädorna. Det är på gamla hus med spånfyllning som isoleringen inte når ända upp. Det gjorde den från början, men det sätter sig med åren. Man riskerar golvdrag om det är en luftspalt under golvbrädorna.
![Träkonstruktion mellan golvbjälkar i krypgrund som visar blindbottenbrädor fastsatt mellan bjälkarna.](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/507/507028-e635027e3048f83fc117557cd75928cc.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
Det är det klassiska sättet att lägga blindbottenbrädor. Det går åt mindre spik och man kan använda vilket spillvirke som helst, även med olika tjocklek. Det spelar ju ingen roll med lösfyllning.
Det minskar risken för fuktskador genom att det blir tunnare med isolering (=mer värmeläckage, vilket sänker fuktnivån i trossbotten).
Får du plats att spika så kan du naturligtvis lägga råspont under bjälkarna istf emellan.
Oavsett, så läggs vindpappen i botten på varje fack.
Det minskar risken för fuktskador genom att det blir tunnare med isolering (=mer värmeläckage, vilket sänker fuktnivån i trossbotten).
Får du plats att spika så kan du naturligtvis lägga råspont under bjälkarna istf emellan.
Oavsett, så läggs vindpappen i botten på varje fack.
Aha, då förstår jag. "vindpappen i botten på varje fack", betyder det att den inte ska täcka golvbjälkarna?Oldboy skrev:
Det är det klassiska sättet att lägga blindbottenbrädor. Det går åt mindre spik och man kan använda vilket spillvirke som helst, även med olika tjocklek. Det spelar ju ingen roll med lösfyllning.
Det minskar risken för fuktskador genom att det blir tunnare med isolering (=mer värmeläckage, vilket sänker fuktnivån i trossbotten).
Får du plats att spika så kan du naturligtvis lägga råspont under bjälkarna istf emellan.
Oavsett, så läggs vindpappen i botten på varje fack.
Japp.
Syftet är som det låter: att förhindra vinden från att skapa luftrörelser i isoleringen. Är extremt viktigt för all form av ullisolering (glas-/stenull). Förr var det nog mer för att förhindra att sågspånet ramlade ut mellan brädorna då sågspån packar sig tätt och inte påverkas nämnvärt av luftrörelser. Att vinden kyler och skapar drag har man vetat i alla tider.
Är det en fuktgenomsläpplig vindpapp/duk, vilket väl alla är, så går det att även täcka bjälkarna om man tycker att det är enklare av ngn anledning, men det går åt väsentligt mer vindpapp.
Om det är t ex golvspån som undergolv så är det lufttätt, (om ev springor i t ex kanterna mot vägg tätas/drevas). Om det är ett massivt spåntat brädgolv så kan det vara bra att antingen låta vindpappen/duken gå över bjälkarna, eller lägga ett separat lager direkt under golvbrädorna för att förhindra drag genom trossbotten. (Vindpapp i botten ska det alltid vara.)
Syftet är som det låter: att förhindra vinden från att skapa luftrörelser i isoleringen. Är extremt viktigt för all form av ullisolering (glas-/stenull). Förr var det nog mer för att förhindra att sågspånet ramlade ut mellan brädorna då sågspån packar sig tätt och inte påverkas nämnvärt av luftrörelser. Att vinden kyler och skapar drag har man vetat i alla tider.
Är det en fuktgenomsläpplig vindpapp/duk, vilket väl alla är, så går det att även täcka bjälkarna om man tycker att det är enklare av ngn anledning, men det går åt väsentligt mer vindpapp.
Om det är t ex golvspån som undergolv så är det lufttätt, (om ev springor i t ex kanterna mot vägg tätas/drevas). Om det är ett massivt spåntat brädgolv så kan det vara bra att antingen låta vindpappen/duken gå över bjälkarna, eller lägga ett separat lager direkt under golvbrädorna för att förhindra drag genom trossbotten. (Vindpapp i botten ska det alltid vara.)