2 938 läst · 12 svar
3k läst
12 svar
Framtidssäkra för laddplatser elbilar
Skulle vilja lyfta frågan ang. laddplatser för elbilar/Hybrider. Det verkar som det är en gråzon hur man ska tänka när jag pratat med andra elektriker. Har en situation där man ska bygga en parkering för en skola där det kommer att finnas ca 20 st. platser med motorvärmarstolpar. Hur tänker ni ang. belastningsfaktorn? På installation av motorvärmare har jag hört om en faktor på 0,6 av den totala strömmen på alla platser. Hur är det om man då i framtiden vill byta motorvärmarinsatserna mot laddinsatser? alltså framtidssäkra. Räknar man med en faktor då med? Hur tänker ni och hur räknar ni?
Låter dyrt att dra fram kabel i förväg utan att veta typ av laddare. Skulle gissa att på en sådan parkering får man räkna på att alla kommer vid samma tid och då ska kunna ladda för fullt Inte bättre att lägga bara några extra kronor på att rörensom dras är av god storlek och kvalitet så det är lätt jobb att dra ny kabel den dagen?
Jag förutsätter att man har någon typ av lastbalansering på laddare om några år. Men å andra sidan är det ganska höga effekter på laddare.
Kan själv!
· Trelleborg
· 15 589 inlägg
Det beror på vad man ska ladda.
Om man tänker sig en skola skulle jag tro att laddbehovet inte är så stort för en ren elbil då det rör sig om pendlingsladdning, oftast kan man ju ladda hemma, samt att man står längre tid åt gången.
Är det för laddhybrider så är även där behovet av effekt inte så enormt.
Batterierna ligger på ca 10kWh för en hybrid, vilket blir ca 4h laddning med enfas 10A.
Om man tänker sig en skola skulle jag tro att laddbehovet inte är så stort för en ren elbil då det rör sig om pendlingsladdning, oftast kan man ju ladda hemma, samt att man står längre tid åt gången.
Är det för laddhybrider så är även där behovet av effekt inte så enormt.
Batterierna ligger på ca 10kWh för en hybrid, vilket blir ca 4h laddning med enfas 10A.
Hobbyelektriker
· Värmland, Molkom
· 24 059 inlägg
Elinstallationsreglerna är tydliga: Sammanlagringsfaktorn ska vara 1 om det inte finns någon form av belastningsstyrning som skyddar huvudledningen. Till skillnad mot motorvärmare laddas en bil under längre tid, dvs fler fordon kommer att belasta max samtidigt under längre tid. Och det blir nog inte populärt om någon löser en huvudsäkring pga att för många laddar samtidigt. Men sedan kan man ju göra en bedömning i varje fall. Men finns det en laddplats så ska den kunna användas tycker jag, eventuellt då med en begränsad effekt.
Jo begränsad effekt gör ju att det blir klenare kablar. På jobbet satte de upp ett antal laddplatser som endast ger 6A vilket tydligen blir jobbigt för dem som inte står hela dagen. Så därav min tanke på att förbereda med rör då jag gissar att utvecklingen går fort framåt så att kanske när det är dags finns laddare som pratar ihop sig om hur stor total effekt de får dra. Kanske tillochmed att man talar om när man ställer bilen när man tänkt sig hämta den så att man kan ligga på lägre effekt när den behövs snabbladda en annan bil.
Vilka ledningar gäller det? Det gäller uppenbarligen inte servisledningar eller ledningar till undercentraler. Avsäkringen i en motorvärmarstolpe motsvarar närmast undercentraler.Bo.Siltberg skrev:
Elinstallationsreglerna är tydliga: Sammanlagringsfaktorn ska vara 1 om det inte finns någon form av belastningsstyrning som skyddar huvudledningen. Till skillnad mot motorvärmare laddas en bil under längre tid, dvs fler fordon kommer att belasta max samtidigt under längre tid. Och det blir nog inte populärt om någon löser en huvudsäkring pga att för många laddar samtidigt. Men sedan kan man ju göra en bedömning i varje fall. Men finns det en laddplats så ska den kunna användas tycker jag, eventuellt då med en begränsad effekt.
Då tänker jag att jag tar lite höjd för möjligheten att kunna mata med 100A/fas till markskåp och delar upp de 20 laddplatserna på två säkringslastbrytare i markskåpet. Nu räknar jag på 10A per laddplats och 10 platser på varje säkringslastbrytare.
Om jag då fördelar på ena brytaren (L1=40A L2=30A L3=30A)=100A) och den andra (L1=30A L2=40A L3=30)=100A). Då kan jag förlägga t.ex en 5G10 N1xv och avsäkra varje grupp med 50A/fas
Totalströmmen per fas blir (L1=70A L2=70A L3=60A) =200A) Transformatorn ligger precis intill och markskåp blir i anslutning till parkeringen. (Ska kolla utlösningsvillkor, så ingen behöver hugga på det..
) Då har jag höjd för belysning på parkeringen oxå.
Tankar runt det?
Om jag då fördelar på ena brytaren (L1=40A L2=30A L3=30A)=100A) och den andra (L1=30A L2=40A L3=30)=100A). Då kan jag förlägga t.ex en 5G10 N1xv och avsäkra varje grupp med 50A/fas
Totalströmmen per fas blir (L1=70A L2=70A L3=60A) =200A) Transformatorn ligger precis intill och markskåp blir i anslutning till parkeringen. (Ska kolla utlösningsvillkor, så ingen behöver hugga på det..
Tankar runt det?
Jag är tveksam till att "framtidssäkra" om det innebär väsentliga kostnader. De brytare och säkringar Du skriver om kostar kulor, och om utvecklingen tar någon riktning vi idag inte riktigt vet kan det vara kulor i sjön. Hur lätt blir det att motivera en ny installation om 5 år när den förra aldrig kom till användning?
Att transformatorn står nära betyder ju inte att skolan har sin elmätare i kiosken, snarare inne i skolan vid en huvudfördelning. Om laddarna skall matas från transformatorn så behöver endera skolan skaffa ett abonnemang till (för laddningen) eller husets huvudledning läggas om, mätaren sättas i anslutning till markskåpet (det finns mätarlådor att skruva ovanpå vanliga markskåp), ledning från trafon tas till markskåpet för laddning + skolans behov, och nuvarande ledning från trafon in till skolan läggas om till att börja i en nedsäkring i markskåpet. Kanske lättast om Du får sätta markskåpet med ryggen mot transformatorn.
Alla dessa åtgärder kostar, och det för att lösa ett problem Du inte har, men tror "kanske kommer". Jag hoppas att det är en friskola och inte kommunala skattepengar det handlar om, för de bör hanteras mer sparsamt än så här.
Jag är helt enig med att kostnaden för rördragning mellan stolpar är fullt försvarbar i nuläget, men resten bör allt få vänta.
Om det grävs in till nuvarande huvudfördelning (för att mata värmestolparna), lägg ett eller två rör diameter 110 mm så finns det plats att dra i när man vet vad som verkligen behövs, och hur man vill mata. Kanske blir det grövre kabel in till skolan än idag, utbyggnad av huvudfördelningen och sedan avsäkrad ledning tillbaka till laddningen. Då kanske det blir 2 ledningar tillbaka, från 2 fack i fördelningen, och något markskåp behövs inte alls.
Fundera också på om det behövs något separat 50-rör för styrning / debitering / lastfördelning till varje ladd/värme-stolpe.
Att transformatorn står nära betyder ju inte att skolan har sin elmätare i kiosken, snarare inne i skolan vid en huvudfördelning. Om laddarna skall matas från transformatorn så behöver endera skolan skaffa ett abonnemang till (för laddningen) eller husets huvudledning läggas om, mätaren sättas i anslutning till markskåpet (det finns mätarlådor att skruva ovanpå vanliga markskåp), ledning från trafon tas till markskåpet för laddning + skolans behov, och nuvarande ledning från trafon in till skolan läggas om till att börja i en nedsäkring i markskåpet. Kanske lättast om Du får sätta markskåpet med ryggen mot transformatorn.
Alla dessa åtgärder kostar, och det för att lösa ett problem Du inte har, men tror "kanske kommer". Jag hoppas att det är en friskola och inte kommunala skattepengar det handlar om, för de bör hanteras mer sparsamt än så här.
Jag är helt enig med att kostnaden för rördragning mellan stolpar är fullt försvarbar i nuläget, men resten bör allt få vänta.
Om det grävs in till nuvarande huvudfördelning (för att mata värmestolparna), lägg ett eller två rör diameter 110 mm så finns det plats att dra i när man vet vad som verkligen behövs, och hur man vill mata. Kanske blir det grövre kabel in till skolan än idag, utbyggnad av huvudfördelningen och sedan avsäkrad ledning tillbaka till laddningen. Då kanske det blir 2 ledningar tillbaka, från 2 fack i fördelningen, och något markskåp behövs inte alls.
Fundera också på om det behövs något separat 50-rör för styrning / debitering / lastfördelning till varje ladd/värme-stolpe.
[S Soltorp40 skrev:Jag är tveksam till att "framtidssäkra" om det innebär väsentliga kostnader. De brytare och säkringar Du skriver om kostar kulor, och om utvecklingen tar någon riktning vi idag inte riktigt vet kan det vara kulor i sjön. Hur lätt blir det att motivera en ny installation om 5 år när den förra aldrig kom till användning?
Att transformatorn står nära betyder ju inte att skolan har sin elmätare i kiosken, snarare inne i skolan vid en huvudfördelning. Om laddarna skall matas från transformatorn så behöver endera skolan skaffa ett abonnemang till (för laddningen) eller husets huvudledning läggas om, mätaren sättas i anslutning till markskåpet (det finns mätarlådor att skruva ovanpå vanliga markskåp), ledning från trafon tas till markskåpet för laddning + skolans behov, och nuvarande ledning från trafon in till skolan läggas om till att börja i en nedsäkring i markskåpet. Kanske lättast om Du får sätta markskåpet med ryggen mot transformatorn.
Alla dessa åtgärder kostar, och det för att lösa ett problem Du inte har, men tror "kanske kommer". Jag hoppas att det är en friskola och inte kommunala skattepengar det handlar om, för de bör hanteras mer sparsamt än så här.
Jag är helt enig med att kostnaden för rördragning mellan stolpar är fullt försvarbar i nuläget, men resten bör allt få vänta.
Om det grävs in till nuvarande huvudfördelning (för att mata värmestolparna), lägg ett eller två rör diameter 110 mm så finns det plats att dra i när man vet vad som verkligen behövs, och hur man vill mata. Kanske blir det grövre kabel in till skolan än idag, utbyggnad av huvudfördelningen och sedan avsäkrad ledning tillbaka till laddningen. Då kanske det blir 2 ledningar tillbaka, från 2 fack i fördelningen, och något markskåp behövs inte alls.
Fundera också på om det behövs något separat 50-rör för styrning / debitering / lastfördelning till varje ladd/värme-stolpe.
Alltså nu var ju frågan om hur man tänker ur belastningssynpunk just för att FÅ rätt rör mellan olika platser för ett ev. utbyte till laddinsatser. Och jag tror inte, utan jag vet att det kommer bytas för det har redan börjat bytas på andra fastigheter.
Mellan parkering och skola finns en väg oxå. Det kostar att gräva i efterhand med allt det drar med sig med och materielen blir inte billigare med åren heller. Beräkningen var mer hur det skulle kunna se ut efter ett byte.
Att trafon ligger alldeles bredvid var för att upplysa att nätet är väldigt stumt just i detta fall i avseende på utlösningsvillkor och dimensionering. Inget annat. Markskåp med tillhörande utrustning väljer jag för lättare tillgänglighet vid service och komplettering.
Jag är medveten om abonnemangen oxå och det e inget man vill ha fler av bara för att, om man inte nödvändigtvis behöver det.
50- rör för styrning va ett bra förslag
Jag uttrycker mig klantigt kanske.
Skogsägare
· Stockholm och Smålands inland
· 18 259 inlägg
Vad önskar beställaren, eller är det ett öppet önskemål om framtida möjlighet till elbilsladdning?
Likt @13th Marine tror jag att laddbehovet vid en skola långsiktigt är rätt lågt. För laddhybrider kan det vara bra, men få elbilar kommer behöva laddas ens varje dag, och då blir det billigare för ägarna att ladda hemma på natten.
Så skulle jag förbereda något vore det 3–6 platser, helst för trefasladdning, men är det mycket billigare att inte lastbalansera skulle jag nog i praktiken sätta upp fast begränsade enfasladdare ändå. Så nu pratar vi alltså närmare 30–40 A per skåp snarare än det tredubbla.
Och ta inte de bästa platserna för det här, utan de sämsta. För även om det kan vara trevligt att få de bästa platserna stör det något enormt när det står en diesel-Audi felparkerad på den sista ”lediga” laddplatsen. Bättre då att reservera några av de platser andra inte helst vill ha.
Likt @13th Marine tror jag att laddbehovet vid en skola långsiktigt är rätt lågt. För laddhybrider kan det vara bra, men få elbilar kommer behöva laddas ens varje dag, och då blir det billigare för ägarna att ladda hemma på natten.
Så skulle jag förbereda något vore det 3–6 platser, helst för trefasladdning, men är det mycket billigare att inte lastbalansera skulle jag nog i praktiken sätta upp fast begränsade enfasladdare ändå. Så nu pratar vi alltså närmare 30–40 A per skåp snarare än det tredubbla.
Och ta inte de bästa platserna för det här, utan de sämsta. För även om det kan vara trevligt att få de bästa platserna stör det något enormt när det står en diesel-Audi felparkerad på den sista ”lediga” laddplatsen. Bättre då att reservera några av de platser andra inte helst vill ha.
Kan själv!
· Trelleborg
· 15 589 inlägg
Sen kan man också fundera på om folk verkligen kommer komma med tomt batteri.
En genomsnittlig resa i sverige är på 15km om jag inte missminner mig, detta innebär ca 3kWh per resa.
En genomsnittlig resa i sverige är på 15km om jag inte missminner mig, detta innebär ca 3kWh per resa.
Tack för alla tankar runt detta. ![Glad :) :)]()