36 096 läst · 69 svar
36k läst
69 svar
Samfällighet vill borra stort hål i min betongplatta för att utföra relining
det ska förstås upprättas ett avtal för detta arbete och detta avtal ska reglera samtliga frågeställningar du har, alla kostnader som kan uppstå osv osv osv. Innan varenda fråga man kan tänka sig har ett skriftligt svar i avtalet så ska det inte skrivas på.Svengberg skrev:
Jag måste säga att jag inte vet hur något ser ut under. Så dessa frågor kan vi nog skippa helt.
Jag är bara rädd för att det ska bli skador på mitt hus.
Jag inser ju att detta är en nödvändighet för helhetens bästa.
Så givetvis kommer de ju få gå in här om det är absolut nödvändigt och andra alternativ inte finns.
Min fråga är, kan jag på något sätt be samfälligheten om garantier/trygghet för mitt hus?
Vad händer om det blir skador på fastigheten och hur blir det med återställandet av golvet etc.
Det är det som är det viktiga för mig, att mitt hus lämnas i samma skick efter ingreppet.
Hälsningar
Håltagningen kommer inte orsaka några skador alls, de kan möjligtvis smutsa ner om de inte är noggranna med att täcka.
De kommer inte komma in med en stor tyckluftsdriven bergborr så hela huset skakar, man gör inte så nu för tiden.
De kommer troligtvis borra några hål med en kärnborr, den skakar inte alls, den snurrar bara. Sen kommer de såga med diamatklinga, den skakar inte heller, bara snurrar. Ingen av de dammar, då man borrar/sågar med vatten.
Göra ett 2 meter stort hål i en betongplatta i ett hus gör inte heller nån skada.
De kommer inte komma in med en stor tyckluftsdriven bergborr så hela huset skakar, man gör inte så nu för tiden.
De kommer troligtvis borra några hål med en kärnborr, den skakar inte alls, den snurrar bara. Sen kommer de såga med diamatklinga, den skakar inte heller, bara snurrar. Ingen av de dammar, då man borrar/sågar med vatten.
Göra ett 2 meter stort hål i en betongplatta i ett hus gör inte heller nån skada.
![Claes Sörmland](/forum/data/avatars/s/154/154009.jpg?1497981981)
Claes Sörmland![Premium Premiumikon: Träd](/forum/styles/main/premium/trad.svg)
Medlem
· Sörmland och stan
· 23 588 inlägg
Claes Sörmland![Premium Premiumikon: Träd](/forum/styles/main/premium/trad.svg)
Medlem
- Sörmland och stan
- 23 588 inlägg
Man betalar ju in efter andelar i en samfällighetsförening. Men sen kan ersättning betalas ut till de drabbade som för att täcka deras kostnader. Sveda och värkersättning blir kanske svårare, kanske går det att lösa via att föreningen hyr in sig hos de drabbade mot en ersättning.Isakare skrev:
Det verkar som ni har en samägd ledning från gatan in i radhuslängan som under din platta delar sig till en ledning per hus (du och båda grannar). Då är ledningen samfälld och ska samfälligheten kunna få tillgång till den för underhåll. Så ja de får ta upp ett hål i ditt hus. Frågan är till vilken standard de ska återställa. Har du anlitad Banksy för att måla golvet för 5 miljoner, tror jag inte att samfälligheten behöver återställa till samma standard, men jag vet inte var gränsen går.
Om reliningen inte är väldigt akut, kan man diskutera att vänta med åtgärden, så att restvärdet av din renovering blir mindre (närmare till nästa renovering) och passa på att kombinera återställandet med en ny renovering.
Om reliningen inte är väldigt akut, kan man diskutera att vänta med åtgärden, så att restvärdet av din renovering blir mindre (närmare till nästa renovering) och passa på att kombinera återställandet med en ny renovering.
Tycker detta inlägg är lite märkligt. Eller rättare sagt, fel. Om företaget återställer perfekt så håller jag med om att man kan förvänta sig att det blir lika bra eller bättre än vad det var. Men, jag ser många möjligheter till ett halvdant resultat här, som man förstås vill skydda sig mot.Isakare skrev:
Håltagningen kommer inte orsaka några skador alls, de kan möjligtvis smutsa ner om de inte är noggranna med att täcka.
De kommer inte komma in med en stor tyckluftsdriven bergborr så hela huset skakar, man gör inte så nu för tiden.
De kommer troligtvis borra några hål med en kärnborr, den skakar inte alls, den snurrar bara. Sen kommer de såga med diamatklinga, den skakar inte heller, bara snurrar. Ingen av de dammar, då man borrar/sågar med vatten.
Göra ett 2 meter stort hål i en betongplatta i ett hus gör inte heller nån skada.
Något golv ska tas upp och läggas tillbaka, lister ska tas bort och återmoteras, man ska skydda resten av huset från damm, man ska in med utrustning och verktyg=> risk för repor och slag mot snickerier etc. Man ska ut med schaktmassor etc.
Risken att delar av detta lämnas i ett sämre skick än vad det är skulle jag säga är rätt stor.
Trust no one.
Jag har genomgått något liknande i mitt nuvarande radhus.
I mitt fall är det ett område på 150 fastigheter med 3 till 6 fastigheter per länga. Givetvis är avloppslösningen så att en avloppsstammen går längs med hela längan och i vårt fall ingår avlopp (och lite andra saker) i en gemensamhetsanläggning som förvaltas av en samfallighetsforening som varje fastighet är medlem i. För att egentligen hoppas till det mest viktiga så är det stadgarna för denna som är de viktiga här. Om någon annan på forumet har erfarenhet av detta utanför en gemensamhetsanläggning / samfallighetsforening lämnar jag det till denna att kommentera. Jag kan tänka mig att vissa servitut kan hanteras på liknande sätt.
I vårt områdes fall var läget rätt akut med gjutjärnsstammar som både satt sig och börjat rasa samman. Stämmobeslut togs att relina där det var möjligt och stammbyta där så krävdes. Kostnadstäckning av detta strikt enligt respektive andelstal utan hänsyn till den exakta påverkan på respektive fastighet. En viktig sak var hur stadgarna i vårt fall var skrivna kring återställning och i vårt fall hade det definerats så att återställning sker till grovgjutning inomhus och grovåterställning utomhus. För oss utan nyrenoverat badrum inget problem egentligen men givetvis surt för de med nyare. Våra grannar hade rätt nyrenoverat men som tur var kunde man relina deras bit från vårt hus där stammarna byttes pga sättningar. Annars hade de nog fått ett upprivet badrumsgolv och en grovåterställning mao en tvingande badrumsrenovering.
För samtliga på området sattes upp duschbarack mm i samma stil som vilket stammbyte som helst.
I korthet, kolla vad stadgar i fallet sammfällighet anger alt servitut. Om ni nu inte har någon konstigt drivande styrelse eller liknande så kommer entreprenören ha en ansvarsförsäkring men det är viktigt att förstå att du förmodligen har beställaren av jobbet som din motpart om du vill klaga. Inte hantverkaren som sådan.
I vårt fall övervägde området om en ny avloppsledning kunde dras utanför fastigheter som skulle möjliggjort en husvis övergång till det nya men tyvärr är i princip husen nersprängda i berg tidsvis så det blev att fortsätta med den icke optimala lösningen med avlopp längs längan
I mitt fall är det ett område på 150 fastigheter med 3 till 6 fastigheter per länga. Givetvis är avloppslösningen så att en avloppsstammen går längs med hela längan och i vårt fall ingår avlopp (och lite andra saker) i en gemensamhetsanläggning som förvaltas av en samfallighetsforening som varje fastighet är medlem i. För att egentligen hoppas till det mest viktiga så är det stadgarna för denna som är de viktiga här. Om någon annan på forumet har erfarenhet av detta utanför en gemensamhetsanläggning / samfallighetsforening lämnar jag det till denna att kommentera. Jag kan tänka mig att vissa servitut kan hanteras på liknande sätt.
I vårt områdes fall var läget rätt akut med gjutjärnsstammar som både satt sig och börjat rasa samman. Stämmobeslut togs att relina där det var möjligt och stammbyta där så krävdes. Kostnadstäckning av detta strikt enligt respektive andelstal utan hänsyn till den exakta påverkan på respektive fastighet. En viktig sak var hur stadgarna i vårt fall var skrivna kring återställning och i vårt fall hade det definerats så att återställning sker till grovgjutning inomhus och grovåterställning utomhus. För oss utan nyrenoverat badrum inget problem egentligen men givetvis surt för de med nyare. Våra grannar hade rätt nyrenoverat men som tur var kunde man relina deras bit från vårt hus där stammarna byttes pga sättningar. Annars hade de nog fått ett upprivet badrumsgolv och en grovåterställning mao en tvingande badrumsrenovering.
För samtliga på området sattes upp duschbarack mm i samma stil som vilket stammbyte som helst.
I korthet, kolla vad stadgar i fallet sammfällighet anger alt servitut. Om ni nu inte har någon konstigt drivande styrelse eller liknande så kommer entreprenören ha en ansvarsförsäkring men det är viktigt att förstå att du förmodligen har beställaren av jobbet som din motpart om du vill klaga. Inte hantverkaren som sådan.
I vårt fall övervägde området om en ny avloppsledning kunde dras utanför fastigheter som skulle möjliggjort en husvis övergång till det nya men tyvärr är i princip husen nersprängda i berg tidsvis så det blev att fortsätta med den icke optimala lösningen med avlopp längs längan
Jag uppfattade TS att han/hon var mest orolig för att huset skulle få skador, sprickor, sättningar och liknade, så det var på det jag svarade. Ytskiktet är nått annat, och om man läser senaste inlägget i tråden, kanske TS själv får återställa det.MathiasS skrev:
Tycker detta inlägg är lite märkligt. Eller rättare sagt, fel. Om företaget återställer perfekt så håller jag med om att man kan förvänta sig att det blir lika bra eller bättre än vad det var. Men, jag ser många möjligheter till ett halvdant resultat här, som man förstås vill skydda sig mot.
Något golv ska tas upp och läggas tillbaka, lister ska tas bort och återmoteras, man ska skydda resten av huset från damm, man ska in med utrustning och verktyg=> risk för repor och slag mot snickerier etc. Man ska ut med schaktmassor etc.
Risken att delar av detta lämnas i ett sämre skick än vad det är skulle jag säga är rätt stor.
Trust no one.
Det måste finas andra sätt och om någon klagar på att det blir dyrare , så kan de ju få sitt hus uppsågat!Svengberg skrev:
Hej!
Jag och min fru bor i ett radhus. Området vi bor i har en samfällighet på ca 90 hus.
Det håller på att genomföras en relining i området för att helt enkelt gjuta ett plaströr in i de gamla gjutjärnsrören som går under husen.
Samfälligheten vill att företaget som utför reliningen ska gå in i vårt hus mitt i och göra ett stort hål på 2x2 meter i betongplattan.
Detta gör oss väldigt oroliga för att vi är rädda om vårt hus och 2x2 meter är mycket.
Det är stora borrar och det kommer att orsaka mycket vibrationer, vi har renoverat i 4 år och vi är helt enkelt oroliga för att detta ska orsaka skador.
Det jag gör i skrivande stund är att kolla med vårt försäkringsbolag, för jag kan inte tänka mig att ett försäkringsbolag kan gå in och täcka ifall det blir skador utan det blir väl ändå fackmännens försäkringsbolag.
Jag vill ju även att en oberoende fackman ska göra en kontroll före och efter av huset så att det faktiskt finns dokumenterat att allt är i sin ordning. Hade det varit ett litet hål så hade det ju inte behövts, men nu är det ju verkligen stort.
Det jag undrar är. Kan en samfällighet tvinga oss att gå med på detta utan att vi känner oss trygga och att kontroller görs. Vårt hus kommer vara obeboeligt i tre veckor och det är även oklart om samfälligheten betalar för golvet som måste tas bort.
Tar tacksamt emot svar.
Jag hade vägrat.
Hej.
Jag uppfattar det som att ni är ett av de 90 hus i området. Isåfall är ju ni också samfälligheten.
I samband med årsmöten tas ju beslut om större förändringar inom samfälligheten. Tänker att ni borde haft möjlighet att framföra era åsikter.
Dock så röstandet ofta och sannolikt har majoriteten ansett att detta behöver göras/är okej.
2x2 m är stort. Lär finnas en plan för varför detta behöver göras. En besiktning före och efter är självklarhet. Entreprenören brukar ibland utföra detta för att ha ryggen fri. Men tänker att även ni/samfälligheten bör göra en egen besiktning framför allt före för att dokumentera.
Nytt golv bör kunna bekostas av samfälligheten eller avdrag på din samfällighetsavgift.
Jag uppfattar det som att ni är ett av de 90 hus i området. Isåfall är ju ni också samfälligheten.
I samband med årsmöten tas ju beslut om större förändringar inom samfälligheten. Tänker att ni borde haft möjlighet att framföra era åsikter.
Dock så röstandet ofta och sannolikt har majoriteten ansett att detta behöver göras/är okej.
2x2 m är stort. Lär finnas en plan för varför detta behöver göras. En besiktning före och efter är självklarhet. Entreprenören brukar ibland utföra detta för att ha ryggen fri. Men tänker att även ni/samfälligheten bör göra en egen besiktning framför allt före för att dokumentera.
Nytt golv bör kunna bekostas av samfälligheten eller avdrag på din samfällighetsavgift.
Svengberg skrev:
Hej!
Jag och min fru bor i ett radhus. Området vi bor i har en samfällighet på ca 90 hus.
Det håller på att genomföras en relining i området för att helt enkelt gjuta ett plaströr in i de gamla gjutjärnsrören som går under husen.
Samfälligheten vill att företaget som utför reliningen ska gå in i vårt hus mitt i och göra ett stort hål på 2x2 meter i betongplattan.
Detta gör oss väldigt oroliga för att vi är rädda om vårt hus och 2x2 meter är mycket.
Det är stora borrar och det kommer att orsaka mycket vibrationer, vi har renoverat i 4 år och vi är helt enkelt oroliga för att detta ska orsaka skador.
Det jag gör i skrivande stund är att kolla med vårt försäkringsbolag, för jag kan inte tänka mig att ett försäkringsbolag kan gå in och täcka ifall det blir skador utan det blir väl ändå fackmännens försäkringsbolag.
Jag vill ju även att en oberoende fackman ska göra en kontroll före och efter av huset så att det faktiskt finns dokumenterat att allt är i sin ordning. Hade det varit ett litet hål så hade det ju inte behövts, men nu är det ju verkligen stort.
Det jag undrar är. Kan en samfällighet tvinga oss att gå med på detta utan att vi känner oss trygga och att kontroller görs. Vårt hus kommer vara obeboeligt i tre veckor och det är även oklart om samfälligheten betalar för golvet som måste tas bort.
Tar tacksamt emot svar.
Rent tekniskskt är du rädd i onödan vibrationer nja de diamantsågar plattan så där kan det mera vara vatten skador, men är det en håltagningsfirma med svensktalande certifierade håltagare så är det mera fråga om ersättning för obekvämligheten.Svengberg skrev:
Jag måste säga att jag inte vet hur något ser ut under. Så dessa frågor kan vi nog skippa helt.
Jag är bara rädd för att det ska bli skador på mitt hus.
Jag inser ju att detta är en nödvändighet för helhetens bästa.
Så givetvis kommer de ju få gå in här om det är absolut nödvändigt och andra alternativ inte finns.
Min fråga är, kan jag på något sätt be samfälligheten om garantier/trygghet för mitt hus?
Vad händer om det blir skador på fastigheten och hur blir det med återställandet av golvet etc.
Det är det som är det viktiga för mig, att mitt hus lämnas i samma skick efter ingreppet.
Hälsningar
Vi måste nog fortfarande få lite mer information om vad detta handlar om. Rena bostadssamfälligheter är inte så vanliga. Det vanliga, med lite variation, är äganderätt, bostadsrätt eller hyresrätt.
Så: Hur är upplåtelseformen på ert radhus? Äger ni det, hyr ni det eller är det en bostadsrätt - eller är det verkligen en samfällighet? Hur ser i så fall anläggningsbeslutet ut? Vad är det ni själva äger?
En äganderätt i en tredimensionell fastighetsbildning kräver en samfällighet så att man säkerställer att inte huset under "försvinner" utan sköts så att ens egen bostad finns kvar.
Det vanliga är dock att man har en vägsamfällighet en vatten- och avloppssamfällighet, en bryggsamfällighet eller något annat som man äger tillsammans med andra.
Jag har extremt svårt att tro att någondera skulle ha några rättigheter alls i ert radhus - om ni äger det. Ägs det av en samfällighetsförening som ni på något sätt är delägare i (vad äger ni då?) så avgörs rättigheter av anläggningsbeslutet.
Så - återkom med det faktiska förhållandet så kan vi kanske svara.
Så: Hur är upplåtelseformen på ert radhus? Äger ni det, hyr ni det eller är det en bostadsrätt - eller är det verkligen en samfällighet? Hur ser i så fall anläggningsbeslutet ut? Vad är det ni själva äger?
En äganderätt i en tredimensionell fastighetsbildning kräver en samfällighet så att man säkerställer att inte huset under "försvinner" utan sköts så att ens egen bostad finns kvar.
Det vanliga är dock att man har en vägsamfällighet en vatten- och avloppssamfällighet, en bryggsamfällighet eller något annat som man äger tillsammans med andra.
Jag har extremt svårt att tro att någondera skulle ha några rättigheter alls i ert radhus - om ni äger det. Ägs det av en samfällighetsförening som ni på något sätt är delägare i (vad äger ni då?) så avgörs rättigheter av anläggningsbeslutet.
Så - återkom med det faktiska förhållandet så kan vi kanske svara.
Kräv en opartisk besiktning av ditt hus före och efter arbetet, samt att entreprenören som anlitas, har ansvarsförsäkring som gäller för ingreppet. Ev. skador som konstateras vid efterbesiktningen ska åtgärdas omgående.Svengberg skrev:
Jag måste säga att jag inte vet hur något ser ut under. Så dessa frågor kan vi nog skippa helt.
Jag är bara rädd för att det ska bli skador på mitt hus.
Jag inser ju att detta är en nödvändighet för helhetens bästa.
Så givetvis kommer de ju få gå in här om det är absolut nödvändigt och andra alternativ inte finns.
Min fråga är, kan jag på något sätt be samfälligheten om garantier/trygghet för mitt hus?
Vad händer om det blir skador på fastigheten och hur blir det med återställandet av golvet etc.
Det är det som är det viktiga för mig, att mitt hus lämnas i samma skick efter ingreppet.
Hälsningar
Konstigt sätt att relina på. Att gjuta in ett plaströr i ett befintligt avloppsrör? Normalt börjar man med att rensa stammen genom att gå in via t ex en golvbrunn. Sedan fotograferar man för att kolla ev skador på stammen och då byta ut den delen. Därefter sprutar man plast invändigt i stammen och fotograferar igen för att kolla att allt är OK. Avsikten med relining är just att undvika stambyte.