Jag sågade just ner ett lövträd av oklar sort och fick för mig att testa av avbarka det. Min fråga är hur djupt man ska avbarka. Precis innan ”ytterbarken” är ett tunt (1-2 mm) lager av ett lite torrare virke och därunder blir det fuktigare igen. Ska man barka av ”mellanlagret” också? Se bild, där man kan se två olika ytor.
Läste precis igenom lite snabbt , är nämligen i intresse att göra något precis likadant, bygga själv. Vad ligger du på för budget nu ???
/Sarah
/Sarah
Är det för att få bort trädet så är en ringbarkning på lite grövre träd ca 10 - 25 cm runt om och ända in till yttersta veeden. här finns mer att läsa https://www.alltomtradgard.se/tradgard/tradgardsskotsel/ringbarka-trad/
Åtusan. Intressant. Jag trodde att barken ökade risken för att det ruttnar osv.A ArneTW skrev:
Men apropå att bygga timmerhus - jag har dock en plan på att byta ut syllstocken på ladan och då förhoppningsvis ta ner en av tallarna på tomten. Ladan är inte timrad (åtminstone inte på den delen jag behöver byta syllstocken). Jag läste någonstans att för den nedersta stocken är det inte så viktigt att den har torkat ordentligt eftersom den gärna får vara lite följdsam. Har du någon kunskap där?
Rent principiellt är det två önskemål som står mot varandra. Dels vill man att virket skall torka snabbt så det inte blånar eller ruttnar. Dels vill man att det skall torka långsamt så det inte spricker.
Samtidigt vill man på många träslag bli av med barken för att inte få insektangrepp på virket. Gran och tall är extremt utsatta för insekter som först äter upp bastlagret mellan trä och bark och sedan borrar sig en tum djupt rätt in i träet och förpuppas där. Björk är mindre utsatt.
Eftersom trä krymper mer i årsringarnas riktning altså på omkretsen än det krymper radiellt så kommer en rundstock i allmänhet att spricka när den torkar. Därför sågar man upp det mesta virket till plankor eller åtminstone såga upp det genom kärnan till två halvor medan det är rått. Då kan man barka vankanterna och stabba virket så luften kommer åt på alla sidor och så får vårens torrväder göra sitt arbete och så får man relativt sprickfritt virke.
I vissa sammanhang till exempel timmerhus kan man acceptera litet sprickor så då bara barkar man timret och låter det torka. Blockat eller skrätt timmer som är plant på insidan och utsidan får ju det kortaste avståndet mellan kärna och yta just mitt på den sågade insidan och utsidan och då samlas sprickorna där de gör minst skada. Man får få sprickor snett uppåt där de skulle leda in regnvatten och få sprickor rakt nedåt där de försvagar draget.
I vissa sammanhang till exempel åror och skeppsmaster vill man ha rundvirke med så få sprickor som möjligt. Då blir det att kompromissa. Barka just så stor del av ytan som krävs för att träet inte skall ruttna innan det torkar men lämna kvar så mycket bark att torkniongen blir långsam så träet får tid att töjas så det blir färre och smärre sprickor. Man brukar ringbarka virket. Barka en ring och lämna en lika bred ring med barken på och så barka nästa lika breda ring och så lämna nästa lika breda ring med barken på. Ringarna med bark bryter av sprickorna och gör att man får få små sprickor spridda runt hela stocken i stället för en eller två stora.
Gällande syllen går det byta att sätta in en syll av rått virke i ett oisolerat uthus där den kan torka på plats. I en timmervägg gör man då det nya timret ungefär 5 cm högre per höjdmeter än det skall vara så att när timret torkar och krymper blir huset rakt.
Ett enklare sätt för en nybörjare är att hugga virke i god tid och få det sågat och låta det lufttorka under tak. Bästa torktiden är från början på april till midsommar så om dy skall byta syll i sommar så tycker jag att du skall hugga ned tallen nu och få den sågad så är den åtminstone halvtorr vid midsommar.
Samtidigt vill man på många träslag bli av med barken för att inte få insektangrepp på virket. Gran och tall är extremt utsatta för insekter som först äter upp bastlagret mellan trä och bark och sedan borrar sig en tum djupt rätt in i träet och förpuppas där. Björk är mindre utsatt.
Eftersom trä krymper mer i årsringarnas riktning altså på omkretsen än det krymper radiellt så kommer en rundstock i allmänhet att spricka när den torkar. Därför sågar man upp det mesta virket till plankor eller åtminstone såga upp det genom kärnan till två halvor medan det är rått. Då kan man barka vankanterna och stabba virket så luften kommer åt på alla sidor och så får vårens torrväder göra sitt arbete och så får man relativt sprickfritt virke.
I vissa sammanhang till exempel timmerhus kan man acceptera litet sprickor så då bara barkar man timret och låter det torka. Blockat eller skrätt timmer som är plant på insidan och utsidan får ju det kortaste avståndet mellan kärna och yta just mitt på den sågade insidan och utsidan och då samlas sprickorna där de gör minst skada. Man får få sprickor snett uppåt där de skulle leda in regnvatten och få sprickor rakt nedåt där de försvagar draget.
I vissa sammanhang till exempel åror och skeppsmaster vill man ha rundvirke med så få sprickor som möjligt. Då blir det att kompromissa. Barka just så stor del av ytan som krävs för att träet inte skall ruttna innan det torkar men lämna kvar så mycket bark att torkniongen blir långsam så träet får tid att töjas så det blir färre och smärre sprickor. Man brukar ringbarka virket. Barka en ring och lämna en lika bred ring med barken på och så barka nästa lika breda ring och så lämna nästa lika breda ring med barken på. Ringarna med bark bryter av sprickorna och gör att man får få små sprickor spridda runt hela stocken i stället för en eller två stora.
Gällande syllen går det byta att sätta in en syll av rått virke i ett oisolerat uthus där den kan torka på plats. I en timmervägg gör man då det nya timret ungefär 5 cm högre per höjdmeter än det skall vara så att när timret torkar och krymper blir huset rakt.
Ett enklare sätt för en nybörjare är att hugga virke i god tid och få det sågat och låta det lufttorka under tak. Bästa torktiden är från början på april till midsommar så om dy skall byta syll i sommar så tycker jag att du skall hugga ned tallen nu och få den sågad så är den åtminstone halvtorr vid midsommar.
Mycket intressant alltihopa!H heimlaga skrev:Rent principiellt är det två önskemål som står mot varandra. Dels vill man att virket skall torka snabbt så det inte blånar eller ruttnar. Dels vill man att det skall torka långsamt så det inte spricker.
Samtidigt vill man på många träslag bli av med barken för att inte få insektangrepp på virket. Gran och tall är extremt utsatta för insekter som först äter upp bastlagret mellan trä och bark och sedan borrar sig en tum djupt rätt in i träet och förpuppas där. Björk är mindre utsatt.
Eftersom trä krymper mer i årsringarnas riktning altså på omkretsen än det krymper radiellt så kommer en rundstock i allmänhet att spricka när den torkar. Därför sågar man upp det mesta virket till plankor eller åtminstone såga upp det genom kärnan till två halvor medan det är rått. Då kan man barka vankanterna och stabba virket så luften kommer åt på alla sidor och så får vårens torrväder göra sitt arbete och så får man relativt sprickfritt virke.
I vissa sammanhang till exempel timmerhus kan man acceptera litet sprickor så då bara barkar man timret och låter det torka. Blockat eller skrätt timmer som är plant på insidan och utsidan får ju det kortaste avståndet mellan kärna och yta just mitt på den sågade insidan och utsidan och då samlas sprickorna där de gör minst skada. Man får få sprickor snett uppåt där de skulle leda in regnvatten och få sprickor rakt nedåt där de försvagar draget.
I vissa sammanhang till exempel åror och skeppsmaster vill man ha rundvirke med så få sprickor som möjligt. Då blir det att kompromissa. Barka just så stor del av ytan som krävs för att träet inte skall ruttna innan det torkar men lämna kvar så mycket bark att torkniongen blir långsam så träet får tid att töjas så det blir färre och smärre sprickor. Man brukar ringbarka virket. Barka en ring och lämna en lika bred ring med barken på och så barka nästa lika breda ring och så lämna nästa lika breda ring med barken på. Ringarna med bark bryter av sprickorna och gör att man får få små sprickor spridda runt hela stocken i stället för en eller två stora.
Gällande syllen går det byta att sätta in en syll av rått virke i ett oisolerat uthus där den kan torka på plats. I en timmervägg gör man då det nya timret ungefär 5 cm högre per höjdmeter än det skall vara så att när timret torkar och krymper blir huset rakt.
Ett enklare sätt för en nybörjare är att hugga virke i god tid och få det sågat och låta det lufttorka under tak. Bästa torktiden är från början på april till midsommar så om dy skall byta syll i sommar så tycker jag att du skall hugga ned tallen nu och få den sågad så är den åtminstone halvtorr vid midsommar.
Särskilt det där med ringbarkningen, det ska jag prova framöver.
Jag har för övrigt siktat in mig på en tall redan, men jag vet ju ännu inte om den har tillräckligt bra kärnvirke (den kanske har växt för fort). Men för detta ändamål borde det väl inte vara så jättestora krav tänker jag - eftersom inget mer timmer kommer att ligga ovanpå den.
Förresten..... om du ringbarkar någonting så ta bort barkringarna efter ett års torkning eller så. Annars kommer insekterna.
Det är svårt att hitta tallar med bra kärnvirke i dag. Det kan vi tacka skogsförstöringsexperterna för. Om stenfoten är hög och syllen skyddad bakom brädslåning och uthuset väl ventilerat så håller det nog fastän kärnvedsandelen inte är så stor om tallen annars är bra.
Det är svårt att hitta tallar med bra kärnvirke i dag. Det kan vi tacka skogsförstöringsexperterna för. Om stenfoten är hög och syllen skyddad bakom brädslåning och uthuset väl ventilerat så håller det nog fastän kärnvedsandelen inte är så stor om tallen annars är bra.
Då kommer det gå bra givet att jag lyckas få till en bra och hög grund / stenfot. Tack!H heimlaga skrev:Förresten..... om du ringbarkar någonting så ta bort barkringarna efter ett års torkning eller så. Annars kommer insekterna.
Det är svårt att hitta tallar med bra kärnvirke i dag. Det kan vi tacka skogsförstöringsexperterna för. Om stenfoten är hög och syllen skyddad bakom brädslåning och uthuset väl ventilerat så håller det nog fastän kärnvedsandelen inte är så stor om tallen annars är bra.
Liknande trådar
-
Skrapa ur fog med fogskrapa - hur djupt?
Badrum -
Lagning av djupt hål i vägg - hur gör jag?
Färg, Måla & Tapetsera -
Hur djupt ska jag gräva för en stenlagd uteplats?
Altan & Uteplats -
Hur djupt bör en markskruv grundläggas för plank 1,8 m högt?
Grund & Markarbeten -
Hur djupt gräva ner elkabel (huvudledning från mätarskåp)?
El