Hej!
Min fråga rör ett hus ifrån sent 40-tal, med plankstomme. Det ska byggas ett nytt större kök, där två väggar kommer att tas ner. Takhöjden är 2,5m, så det finns lite plats för balkar. Huset har totalt fyra plan, varav ett är inredd vind och ett källarplan. Köket ska ligga på entreplan, alltså ståendes på källaren, med med två inredda våningar över.
Det ena är en bit utav hjärtväggen som kommer få en öppning på ca 3,5m, där 60 cm av väggen kan lämnas i vardera kant (varav den ena mot murstocken). Den här väggen är markerad HV, samt färgen röd.
Den andra väggen går i samma riktning som bjälklag och takstolar, och här är jag osäker. Väggen ser invärtes ut på samma sätt som hjärtväggen, och jag undrar om den har bärande betydelse i huset. Väggarna i denna riktning tycks inte ligga helt på varann i sektionen (men det kan också vara på grund av oexakta ritningar). Den här väggen är markerad med ett frågetecken samt färgen grön.
Förutsatt rätt beräkning av höjden på balkarna, så undrar jag om det är nödvändigt att behålla en bit "ram" på den gröna väggen markerad med ett frågetecken. Och om någon eventuellt har någon tydlig beräkningsmall för dimensionerna på stålbalken (som det nog måste bli) markerad röd och HV.
Huset finns i Göteborg.
Allt gott, hoppas någon kunnig har bra input![Glad :) :)]()
Min fråga rör ett hus ifrån sent 40-tal, med plankstomme. Det ska byggas ett nytt större kök, där två väggar kommer att tas ner. Takhöjden är 2,5m, så det finns lite plats för balkar. Huset har totalt fyra plan, varav ett är inredd vind och ett källarplan. Köket ska ligga på entreplan, alltså ståendes på källaren, med med två inredda våningar över.
Det ena är en bit utav hjärtväggen som kommer få en öppning på ca 3,5m, där 60 cm av väggen kan lämnas i vardera kant (varav den ena mot murstocken). Den här väggen är markerad HV, samt färgen röd.
Den andra väggen går i samma riktning som bjälklag och takstolar, och här är jag osäker. Väggen ser invärtes ut på samma sätt som hjärtväggen, och jag undrar om den har bärande betydelse i huset. Väggarna i denna riktning tycks inte ligga helt på varann i sektionen (men det kan också vara på grund av oexakta ritningar). Den här väggen är markerad med ett frågetecken samt färgen grön.
Förutsatt rätt beräkning av höjden på balkarna, så undrar jag om det är nödvändigt att behålla en bit "ram" på den gröna väggen markerad med ett frågetecken. Och om någon eventuellt har någon tydlig beräkningsmall för dimensionerna på stålbalken (som det nog måste bli) markerad röd och HV.
Huset finns i Göteborg.
Allt gott, hoppas någon kunnig har bra input
Medlem
· Blekinge
· 10 117 inlägg
Hej och välkommen till Byggahus forum!
Jag har faktiskt själv ägt ett 21/2-plans hus med källare och plankstomme i Göteborg, så frågan känns inte helt främmande. Även om öppningen i hjärtväggen inte är så stor så måste man ju räkna med lasten från två ovanliggande plan. Jag rekommenderar att ni lejer någon som kan göra en mer noggrann beräkning utgående från exakta dimensioner. Jag får linjelasten på hjärtväggen i bv till knappt 30 kN/m vilket leder till en rejäl avlastningsbalk. Med limträ hamnar vi på 140x405 mm alternativt 215x360 mm. Med stål en HEA 220. Med er takhöjd tycker jag inte stål behövs. Det är dessutom dyrare och krångligare.
Plankväggar kan inte göras alltför långa. Därför tycker jag inte man ska ta bort den andra väggen helt. Tvärgående mellanväggar står dessutom ofta på väggen i våningen under. Det bästa är att lämna en bit innanför ytterväggen som på ritningen, spara en bit av plankväggen närmast taket och sätta en mindre balk därunder.
Jag har faktiskt själv ägt ett 21/2-plans hus med källare och plankstomme i Göteborg, så frågan känns inte helt främmande. Även om öppningen i hjärtväggen inte är så stor så måste man ju räkna med lasten från två ovanliggande plan. Jag rekommenderar att ni lejer någon som kan göra en mer noggrann beräkning utgående från exakta dimensioner. Jag får linjelasten på hjärtväggen i bv till knappt 30 kN/m vilket leder till en rejäl avlastningsbalk. Med limträ hamnar vi på 140x405 mm alternativt 215x360 mm. Med stål en HEA 220. Med er takhöjd tycker jag inte stål behövs. Det är dessutom dyrare och krångligare.
Plankväggar kan inte göras alltför långa. Därför tycker jag inte man ska ta bort den andra väggen helt. Tvärgående mellanväggar står dessutom ofta på väggen i våningen under. Det bästa är att lämna en bit innanför ytterväggen som på ritningen, spara en bit av plankväggen närmast taket och sätta en mindre balk därunder.
Tack så hemskt mycket för ett så utförligt svar. Hjälper mig enormt mycket!J justusandersson skrev:Hej och välkommen till Byggahus forum!
Jag har faktiskt själv ägt ett 21/2-plans hus med källare och plankstomme i Göteborg, så frågan känns inte helt främmande. Även om öppningen i hjärtväggen inte är så stor så måste man ju räkna med lasten från två ovanliggande plan. Jag rekommenderar att ni lejer någon som kan göra en mer noggrann beräkning utgående från exakta dimensioner. Jag får linjelasten på hjärtväggen i bv till knappt 30 kN/m vilket leder till en rejäl avlastningsbalk. Med limträ hamnar vi på 140x405 mm alternativt 215x360 mm. Med stål en HEA 220. Med er takhöjd tycker jag inte stål behövs. Det är dessutom dyrare och krångligare.
Plankväggar kan inte göras alltför långa. Därför tycker jag inte man ska ta bort den andra väggen helt. Tvärgående mellanväggar står dessutom ofta på väggen i våningen under. Det bästa är att lämna en bit innanför ytterväggen som på ritningen, spara en bit av plankväggen närmast taket och sätta en mindre balk därunder.
Snabba följdfrågor!J justusandersson skrev:Hej och välkommen till Byggahus forum!
Jag har faktiskt själv ägt ett 21/2-plans hus med källare och plankstomme i Göteborg, så frågan känns inte helt främmande. Även om öppningen i hjärtväggen inte är så stor så måste man ju räkna med lasten från två ovanliggande plan. Jag rekommenderar att ni lejer någon som kan göra en mer noggrann beräkning utgående från exakta dimensioner. Jag får linjelasten på hjärtväggen i bv till knappt 30 kN/m vilket leder till en rejäl avlastningsbalk. Med limträ hamnar vi på 140x405 mm alternativt 215x360 mm. Med stål en HEA 220. Med er takhöjd tycker jag inte stål behövs. Det är dessutom dyrare och krångligare.
Plankväggar kan inte göras alltför långa. Därför tycker jag inte man ska ta bort den andra väggen helt. Tvärgående mellanväggar står dessutom ofta på väggen i våningen under. Det bästa är att lämna en bit innanför ytterväggen som på ritningen, spara en bit av plankväggen närmast taket och sätta en mindre balk därunder.
1. Att lämna en bit av väggen markerad frågetecken. Är det viktigt oavsett om planket är liggande eller stående?
2. Det bästa vore om den väggen kunde vara så kort som möjligt för att kunna hur långt är "en liten bit i din mening"?
Medlem
· Blekinge
· 10 117 inlägg
Om huset är byggt på 40-talet så är det stående plank. Det kan man för övrigt se även på andra sätt. När timret ligger ner brukar man inte tala om plank eftersom det blir fråga om grövre dimensioner. Att lämna kvar en bit av väggen är viktigt i båda fallen. Plank brukar vara 6-8 tum breda, så åtminstone två plankor i bredd.