21 794 läst · 121 svar
22k läst
121 svar
Hus på samfällighetsföreningens mark?
Vi antar att tidigare ägaren inte vill kännas vid byggnadsdelen i detta fall, vem äger den då?
I Västgötalagen statueras om öde gård och hur man får den, kanske inte tillämpbart nu men är den öde från sin ägare?
I Västgötalagen statueras om öde gård och hur man får den, kanske inte tillämpbart nu men är den öde från sin ägare?
Tidigare ägaren vill troligtvis inte kännas vid byggnadsdelen eftersom hen förutsatt att den såldes tillsammans med resten av fastigheten. TS antog också att han köpte hela stugan.A Ahuran skrev:
Om det nu inte finns speciella formkrav på försäljning av en stugdel på annans mark, borde faktum att säljare trodde att hen sålde och köparen trodde att hen köpte stugdelen räcka för att de faktiskt köpte och sålde stugdelen.
Hade tvisten varit mellan TS och tidigare ägaren hade det varit en intressant fråga, men nu känns det rätt så oväsentligt.
De kan bara begära handräckning och då mot ägaren av den delen.harry73 skrev:
Som sagt, "Ahuran" svamlar, om dubbelgarage med två ägare, om övergivna byggnader, om byggnader som ingen vill kännas vid. Tycker att orgonalinlägget är väldigt tydligt:useless skrev:
TS köpte en fastighet med flera byggnader för 10 år sedan, som nu ska säljas. I samband med detta påtalar samfälligheten att en av byggnaderna står delvis på samfälld mark och vill att den antingen rivs omedelbart eller att den rivs inom fem år mot en årlig avgift.
Frågorna som uppstår är dessa:
1. Står den verkligen utanför tomtgränsen?
2. Isåfall, har samfälligheten verkligen rätt att ställa dessa krav efter så många år?
Det har de sannolikt inte. Möjligen skulle de kunna driva igenom det om huset hindrar någit annat betydande. Men jag gissar attde kan kräva ersättning för ianspråktagen mark. Men det blir normal inga höga summor.
Borde inte mäklarfirman ha en fastighets jurist som kan sådant. Det bästa är om någon kunnig kan förklara flr styrelsen vad som gäller, så att ni sedan kan reda ut det utan att dra det till rätten.
Borde inte mäklarfirman ha en fastighets jurist som kan sådant. Det bästa är om någon kunnig kan förklara flr styrelsen vad som gäller, så att ni sedan kan reda ut det utan att dra det till rätten.
Efter att bara ha skummat igenom tråden, men erfarenhet som är nästan precis likadan (vi är samfälligheten och vår fastighet kan ligga på annan mark så har jag bara tips hur du ska gå vidare.
Bli medlem i villaägarnas förening och ta till jurister på en gång! Vår tvist har pågått i snart 3år utan någon lösning i sikte.
Men det jag kan säga är att ni förmodligen inte har tomtmarkeringar och vad ni än gör ta inte dit lantmäteriet! Det är samfälligheten som måste bevisa att huset ligger på deras mark och inte tvärtom!
Men ta till en jurist direkt!
Bli medlem i villaägarnas förening och ta till jurister på en gång! Vår tvist har pågått i snart 3år utan någon lösning i sikte.
Men det jag kan säga är att ni förmodligen inte har tomtmarkeringar och vad ni än gör ta inte dit lantmäteriet! Det är samfälligheten som måste bevisa att huset ligger på deras mark och inte tvärtom!
Men ta till en jurist direkt!
"många år" är helt ointressant, (förutom vid urminnes hävd, mycket sällsynt)Anna_H skrev:
Men du ser väl att det inte finns självklar lösning, ens för Quaniel med 3 år tvist.
Det här är inte självklarheter ens för jurister.
Säljaren sålde en fastighet och kan omöjligt sälja lös egendom utanför fastighetsgränsen i det köpet!
Det går en gräns genom en byggnad, fastighetsjuridiken tar ingen hänsyn till om det är vägg inuit huset mitt på gränsen eller ej.
Vill man bevisa vems mark den ligger på så är drmet lantmäteriet man ska ta ut. Det kan dock bli dyrt och ta tid. Men din metod verkar mest gå ut på att hålla konflikten vid liv. Det var nog inte det TS ville.
Vad sägs om följande arbetsgång?
Förutsatt att det är ett intrång och att samfälligheten är en marksamfällighet och är föreningsförvaltad, annars kan samfälligheten inte göra mycket.
1) Det åligger föreningen att reda ut ägaren till byggnadsverket som olovligt är på deras mark.
2) När det är klargjort så kan föreningen:
a) Yrka för handräckning hos kronofogden mot ägaren. Styrelsens uppgift. Föreningen får inte kröka en spik på byggnaden eller en beträda den.
b) Upplåta mark på längre tid än 5 år och ta hyra endast om 2/3 på stämma beslutat detta och det inte strider mot syftet med samfälligheten, så kallad främmande verksamhet. Därför ville föreningen ha hyra 2000kr/år i fem år, annars krävs stämmobeslut.
Om det visar sig att TS äger byggnadsdelen så kan han slänga fram kortet JB 3.12 framför fogden, som bums lägger ned. Föreningen får vända sig till domstol med sitt hyreskrav som kommer att ogillas för att 3:12 statuerar ersättning enl expropriationslagen.
TS kan nu säkra byggnaden med marköverföring om han så vill, föreningen har inget tillträde så det behövs inte.
Om inte TS äger byggnaden så kan han lugnt bruka den vidare, för ägaren lär inte dyka upp såtillvida att inte föreningen hittar ägaren och skickar fogden dit.
Nu nästa fråga, skall ersättning ske efter markpris för samfälld mark eller tomtmark? Det kan vara en faktor på över 100 om det är i storstaden.
Förutsatt att det är ett intrång och att samfälligheten är en marksamfällighet och är föreningsförvaltad, annars kan samfälligheten inte göra mycket.
1) Det åligger föreningen att reda ut ägaren till byggnadsverket som olovligt är på deras mark.
2) När det är klargjort så kan föreningen:
a) Yrka för handräckning hos kronofogden mot ägaren. Styrelsens uppgift. Föreningen får inte kröka en spik på byggnaden eller en beträda den.
b) Upplåta mark på längre tid än 5 år och ta hyra endast om 2/3 på stämma beslutat detta och det inte strider mot syftet med samfälligheten, så kallad främmande verksamhet. Därför ville föreningen ha hyra 2000kr/år i fem år, annars krävs stämmobeslut.
Om det visar sig att TS äger byggnadsdelen så kan han slänga fram kortet JB 3.12 framför fogden, som bums lägger ned. Föreningen får vända sig till domstol med sitt hyreskrav som kommer att ogillas för att 3:12 statuerar ersättning enl expropriationslagen.
TS kan nu säkra byggnaden med marköverföring om han så vill, föreningen har inget tillträde så det behövs inte.
Om inte TS äger byggnaden så kan han lugnt bruka den vidare, för ägaren lär inte dyka upp såtillvida att inte föreningen hittar ägaren och skickar fogden dit.
Nu nästa fråga, skall ersättning ske efter markpris för samfälld mark eller tomtmark? Det kan vara en faktor på över 100 om det är i storstaden.