Sprang på ett litet problem idag, skulle snygga till verandan på sommarstugan och bröt bort några panelbrädor för att undersöka en misstänkt fuktskada från verandataket. Sommarstugan är byggd 1899 och tillbyggd 1937. Huset har gjuten grund och står på berg men på den vänstra delen av huset ligger lägsta stocken bara några cm ovanför backen medan det på andra änden är ca 70 cm ovanför berget. Det visade sig att till vänster om ytterdörren var den nedersta stocken i stort sett helt uppmurken, med en skruvmejsel kunde jag komma rakt genom den 20 cm tjocka stocken och sticka igenom tapeten på insidan av huset. Hoppades först att det bara skulle vara någon decimeter som var drabbad men det sträckte sig längre. För säkerhets skull tog jag även bort en del bräda av panelen utanför verandan och även där var stocken i dåligt skick samt den som låg under, det vill säga den som ligger längst ner var lika illa hela vägen ut till knuten på huset.
Skulle med andra ord behöva byta 2-3 stockar och ca 2-3 meter. Fick tipset att slå ihop några 200x45 för att ersätta stockarna då det ändå ska sitta panel utanpå och det lät ju ok. Men just nu funderar jag på hur ser t.ex. golvkonstruktionen ut på andra sidan väggen, antar att det inte räcker med att byta ut stockarna utan att jag även måste bryta upp golv? Och finns det någon som har erfarenhet av hur man byggde förr? Kan jag förvänta mig att stocken som ligger längst ner fortsätter förbi ytterdörren eller brukade man stanna vid dörren och ha ett naturligt stopp där? Vad jag kan se har man för ca 40 år sedan bytt ut den gamla låga dubbeldörren till en enkeldörr och därför modifierat dörrhålet så det sitter en stolpe precis mot dörrkarmen, har dock inte kunnat se hur långt ner den fortsätter och ifall den förväntas stå på något eller inte.
Tittar man utifrån och känner lite runt om huset så verkar det här hörnet vara det sämsta men risken finns ju alltid att man hittar mer desto mer man tar bort. Känner att jag inte riktigt reder ut detta själv och funderar på att anlita någon men hur gör man upp om jobbet? Antar att det är svårt även för hantverkare att göra en uppskattning utifrån vad man vet och vad man ser vid första anblicken? Någon som har några ideer om hur många timmars jobb det kan handla om?
Skulle med andra ord behöva byta 2-3 stockar och ca 2-3 meter. Fick tipset att slå ihop några 200x45 för att ersätta stockarna då det ändå ska sitta panel utanpå och det lät ju ok. Men just nu funderar jag på hur ser t.ex. golvkonstruktionen ut på andra sidan väggen, antar att det inte räcker med att byta ut stockarna utan att jag även måste bryta upp golv? Och finns det någon som har erfarenhet av hur man byggde förr? Kan jag förvänta mig att stocken som ligger längst ner fortsätter förbi ytterdörren eller brukade man stanna vid dörren och ha ett naturligt stopp där? Vad jag kan se har man för ca 40 år sedan bytt ut den gamla låga dubbeldörren till en enkeldörr och därför modifierat dörrhålet så det sitter en stolpe precis mot dörrkarmen, har dock inte kunnat se hur långt ner den fortsätter och ifall den förväntas stå på något eller inte.
Tittar man utifrån och känner lite runt om huset så verkar det här hörnet vara det sämsta men risken finns ju alltid att man hittar mer desto mer man tar bort. Känner att jag inte riktigt reder ut detta själv och funderar på att anlita någon men hur gör man upp om jobbet? Antar att det är svårt även för hantverkare att göra en uppskattning utifrån vad man vet och vad man ser vid första anblicken? Någon som har några ideer om hur många timmars jobb det kan handla om?
![2013-06-25 14.53.58.jpg](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/74/74546-03138f212c0ee581162a21153f5963df.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
![2013-06-25 14.53.43.jpg](https://static.byggahus.se/attachments/images/medium/74/74547-f8bde13d1d4f6fdfbe9922afe808700c.jpg)
Inloggade ser högupplösta bilder
Logga in
Skapa konto
Gratis och tar endast 30 sekunder
har lyckats läsa mig till att det brukar kallas att byta syll och en del tar hjälp av timmermän?
Hur vanligt är detta, hur lång tid kan man räkna med att det tar för en stock att fullständigt multna sönder? Spontant känns det som detta är något som pågått under en lång period och inget som kan hända på ett par år men jag bara gissar.
Måste man eller bör man gjuta under innan man lägger dit nytt?
Går det klara en sån här operation utan att riva upp golv inne i huset och bara göra ingreppet utifrån?
Hur vanligt är detta, hur lång tid kan man räkna med att det tar för en stock att fullständigt multna sönder? Spontant känns det som detta är något som pågått under en lång period och inget som kan hända på ett par år men jag bara gissar.
Måste man eller bör man gjuta under innan man lägger dit nytt?
Går det klara en sån här operation utan att riva upp golv inne i huset och bara göra ingreppet utifrån?
Medlem
· Västra Götaland
· 118 inlägg
Jättesvårt att säga hur mycket som måste rivas i förväg. När jag har fixar rötskador har jag plockat och sågat bort bit för bit tills jag kommit till friskt trä. Sen har jag använt fantasi och logik för att bygga upp med nytt trä igen så att det håller. Men kanske kan vara svårt om man inte har så mkt erfarenhet, man får ju tänka på om det är bärande delar mm.
Jag brukar lyfta väggen/huset några centimeter (pelardomkrafter på marken mot vertikala 4" x 4" halvmeterlånga stumpar som dras med genomgående M20 gängstång mot väggen). Om panelen skall vara kvar dras spik bort bort. Eventuella dymlingar sågas av med tigersåg. Sedan drar man ut syllen längs med (och ev ovanliggande dåliga). En ny syll (gärna kärnfura) fixas till och passas in, detta brukar vara det jobbiga, varje provpassning kostar på! tryck in syllpapp under syllen innan du sänker!. (det går även att fuska och bygga syllen med flera 145 x 45 på flatan, men med dagens virkeskvalite vet jag inte...)
Varning: lyft inte för högt, går illa åt fönster och murstockar.
Jag har sett både friliggande golv och golvbjälkar laxade in i syllen, det senare innebär mer jobb![Ledsen :( :(]()
Varning: lyft inte för högt, går illa åt fönster och murstockar.
Jag har sett både friliggande golv och golvbjälkar laxade in i syllen, det senare innebär mer jobb
Produkter som diskuteras: "gängstång"
![](https://cdn.shopify.com/s/files/1/0424/7398/0064/products/107550_180x.jpg?v=1680005422)
Gängstänger
Gängstänger, även kända som ankarstänger, är långa metallstänger med gängade ändar som används för att sammanfoga material eller för fixering i konstruktioner av betong, murverk och trä.
Läs mer
Alternativ: bort med den dåliga syllen samt varvet över om det är dåligt. Lägg en ny tryckt syll som du sedan ställer stående reglar på. Detta jobb är inga konstigheter för en duktig snickare och tar heller inte så lång tid.
Vill du sedan inte byta panel så går det ju faktiskt att skarva på ny panel längst ner. Beror på hur petig man är givetvis
Ett par bilder för att visa hur jag menar. Sista bilder visar hur man bytt hela timmerväggen mot en stående regelkonstruktion.
Vill du sedan inte byta panel så går det ju faktiskt att skarva på ny panel längst ner. Beror på hur petig man är givetvis
Ett par bilder för att visa hur jag menar. Sista bilder visar hur man bytt hela timmerväggen mot en stående regelkonstruktion.
Redigerat:
hur stor är chansen att man ror i land detta projekt utan att behöva bryta upp golven inifrån? Men om jag tolkade det hela rätt så beror det på vilken konstruktion som är använd?
Varför använder man principen med stående reglar, vill man undvika kontakt mellan det gamla och det nya eller spar man tid eller material? (har precis beställt en bok om att renovera gamla hus enligt rekomendation i någon liknande tråd!)
Varför använder man principen med stående reglar, vill man undvika kontakt mellan det gamla och det nya eller spar man tid eller material? (har precis beställt en bok om att renovera gamla hus enligt rekomendation i någon liknande tråd!)
Medlem
· Västra Götaland
· 118 inlägg
Stående reglar är ju klart mer materialeffektivt. Lättare att hantera och så.
Har en bok om att renovera gamla hus, där är man mer nostalgisk än effektiv. Alltså är det timmerman och stockar som gäller där. Själv ser jag ingen anledning till att inte använda moderna reglar och skarva skadad panel, så kul är det inte att lägga pengar på virke i onödan.
Har en bok om att renovera gamla hus, där är man mer nostalgisk än effektiv. Alltså är det timmerman och stockar som gäller där. Själv ser jag ingen anledning till att inte använda moderna reglar och skarva skadad panel, så kul är det inte att lägga pengar på virke i onödan.
Redigerat:
Medlem
· Västra Götaland
· 118 inlägg
Det är väl så att när det tryckta virket till slut ruttnar så kan det lukta? Det håller längre än vanligt virke, men inte för evigt.
Besserwisser
· Västra Götalands
· 9 803 inlägg
Det är bra att ha tur. Men kanske inte något man skall förlita sig på. Inbyggt tryckt virke som riskerar att bli fuktigt är en riskkonstruktion. Har varit och är fortfarande. (Ett höjdarhus vi tittade på från åttiotalet hade tryckt virke ingjutet i betongen i grunden... Höjdare...) Kärnfuran som rekommenderas ovan är en betydligt säkrare metod.öringen skrev:
Tror säkert det var ett problem på 60,70 och 80 talet. Men finns det några vetenskapliga bevis för att DAGENS tryckta virke ger ifrån sig nämnvärd lukt om man använder det som syll. Eller är det bara en vedertagen myt som cirkulerar på forum som detta?lars_stefan_axelsson skrev:Det är bra att ha tur. Men kanske inte något man skall förlita sig på. Inbyggt tryckt virke som riskerar att bli fuktigt är en riskkonstruktion. Har varit och är fortfarande. (Ett höjdarhus vi tittade på från åttiotalet hade tryckt virke ingjutet i betongen i grunden... Höjdare...) Kärnfuran som rekommenderas ovan är en betydligt säkrare metod.
Jag tror säkert att tryckt virke avger lukt om det är väldigt fuktigt och ruttet, men murket obehandlat virke luktar inte mumma det heller. Är virket ingjutet blir det säkert värre, men det är det ju inte frågan om i detta fall.
Jag anser att det enda rätta är att behålla konstruktionen och byta ut det skadade virket med liggande timmerstockar. Precis som det har varit gjort innan, en beprövad konstruktion som kan hålla många hundra år med rätt underhåll. Att ersätta den nuvarande konstruktionen med en ny variant med reglar som bär upp det känns väldigt vanskligt, det är många ton som skall vila på dom där små reglarna och vad händer om dom ruttnar dom med? Kommer huset kava isär?
Om du har tur så är stockarna inte ruttna rätt igenom, det kan vara splintveden som ruttnat och kärnan är intakt, då räcker det bra med att halvsula stockarna.
Det är rätt sannolikt att syllstocken löper hela vägen under dörren, man brukar traditionellt inte skarva syllstocken om man inte måste, och absolut under en dörr då det är rötbenäget.
Mitt råd är att du hör dig för om det finns någon timmerman eller byggnadsvårdsfirma i trakten som kan komma att titta på det för konsultation och prisberäkning. Har du svårt att hitta någon kan länsmuseet vara till god hjälp att hitta någon som vet vad dom pysslar med. Byggnadsvårdstorget kan du gå genom annars för att hitta behörigt folk.
Jag vill avråda från att bara skruva ihop vanligt 200X45 för att använda som ersättnings-stock, delvis är det nästan alltid otroligt dålig virkeskvalite i dagens formvirke, och det blir dessutom riskabelt om skruvarna skulle bli rostangripna eller vara dåliga på något annat sätt.
Jag hoppas att det löser sig för dig, lycka till.
Mvh
Alex Nordin
Om du har tur så är stockarna inte ruttna rätt igenom, det kan vara splintveden som ruttnat och kärnan är intakt, då räcker det bra med att halvsula stockarna.
Det är rätt sannolikt att syllstocken löper hela vägen under dörren, man brukar traditionellt inte skarva syllstocken om man inte måste, och absolut under en dörr då det är rötbenäget.
Mitt råd är att du hör dig för om det finns någon timmerman eller byggnadsvårdsfirma i trakten som kan komma att titta på det för konsultation och prisberäkning. Har du svårt att hitta någon kan länsmuseet vara till god hjälp att hitta någon som vet vad dom pysslar med. Byggnadsvårdstorget kan du gå genom annars för att hitta behörigt folk.
Jag vill avråda från att bara skruva ihop vanligt 200X45 för att använda som ersättnings-stock, delvis är det nästan alltid otroligt dålig virkeskvalite i dagens formvirke, och det blir dessutom riskabelt om skruvarna skulle bli rostangripna eller vara dåliga på något annat sätt.
Jag hoppas att det löser sig för dig, lycka till.
Mvh
Alex Nordin
Tror inte det är någon fara att välja stående regelvarianten. Den metoden är ganska beprövad skulle jag vilja påstå och används väldigt ofta.
Men visst, att anlita en kunnig timmerman som ersätter med nytt riktigt timmer är väl kanske det optimala. Men det kan kanske även sticka iväg i pris också. Och i detta fallet rörde det sig om en sommarstuga som om jag förstod det hela rätt TS inte ville lägga allt för mycket pengar på.
Men visst, att anlita en kunnig timmerman som ersätter med nytt riktigt timmer är väl kanske det optimala. Men det kan kanske även sticka iväg i pris också. Och i detta fallet rörde det sig om en sommarstuga som om jag förstod det hela rätt TS inte ville lägga allt för mycket pengar på.
Produkter som diskuteras i tråden
Liknande trådar
-
Byta färg på timmerhus
Hustillverkare -
Torp med timmerstockar som är trasiga. Se gärna bilderna och informera mig gärna om detta går att laga, byta ut och kostnad?
Fritidshus -
Byta glasulldrev timmerhus
Lösvirke & Timmerhus -
Byta syll och hörna på timmerhus
Lösvirke & Timmerhus -
Byta stockar i ett timmerhus - hur får man in nya dymlingar?
Byggnadsvård