14 064 läst · 35 svar
14k läst
35 svar
Diffusionsplast i förråd som ska hålla minimum 10 grader?
Varför skulle fukten - om den nu kommer in på något ställe - av sig självt ta vägen ut genom ventilerna?ToRy skrev:I byggnadsbeskrivningen till min friggebod - en Jabo Smara - står att "ventiler måste monteras för att fukt- och mögelproblem ej ska uppstå...montera dess så nära varje taknock som möjligt. Garanti gäller ej om detta inte är utfört." Som jag fattar det gäller detta oavsett om den ska isoleras eller ej.
Är det inte så att den fukt som alltid kommer in - oavsett ventiler eller ej - ska kunna komma ut hyfsat fort när det behöver utan att gå genom väggarna?
Den situation där det hjälper är om det finns nånting i huset som tillför fukt. Människor, till exempel. Men du får inte fukt som kommer in med luften att åka ut genom ventilerna. Det kan lika gärna vara tvärt om - att det kommer IN fukt genom ventilerna.
Tänk på att det bara var några år sedan det var allmän kunskap att man skulle ha massor av ventiler på en krypgrund. I dag vet man att det bara ökar risken för fuktproblem.
Hur kommer det sig att bilar som man ställer en längre tid får mögeltillväxt medan när dom nyttjas inte får det? ( luften växlas )
Råkade ut för det när jag hade en "vinterbil" och parkerade min ordinarie några månader. Var "helt" vit ( viss överdrift) av mögel.
En bil är väl relativt skyddad även om den inte är helt tät?
Så jag borde täta mina ventiler på garaget för att bli av med mörka brädor?
Råkade ut för det när jag hade en "vinterbil" och parkerade min ordinarie några månader. Var "helt" vit ( viss överdrift) av mögel.
En bil är väl relativt skyddad även om den inte är helt tät?
Så jag borde täta mina ventiler på garaget för att bli av med mörka brädor?
Alla gamla uthus är väl ventilerade genom springor i konstruktionen och där hittar man ju aldrig någon påväxt inne.
Har det funkat i +200 år lär det nog fortfarande vara en fungerande metod.
Jag hade satt ventiler för att få lite luftväxling i boden.
Har det funkat i +200 år lär det nog fortfarande vara en fungerande metod.
Jag hade satt ventiler för att få lite luftväxling i boden.
Att din bil möglat inuti när den stått avställd måste vara stor otur. Jag, och massor av andra jag känner till, har haft bilar uppställda betydligt längre tid utan att det hänt något med dem.D09 skrev:Hur kommer det sig att bilar som man ställer en längre tid får mögeltillväxt medan när dom nyttjas inte får det? ( luften växlas )
Råkade ut för det när jag hade en "vinterbil" och parkerade min ordinarie några månader. Var "helt" vit ( viss överdrift) av mögel.
En bil är väl relativt skyddad även om den inte är helt tät?
Om jag ska gissa vad det beror på, så är den bil ganska tät men inte helt. Sedan har de stått på ett sådant sätt bilen har värmts upp långsammare än omgivningen. Då har var luft, med ett i absoluta mått högre vatteninnehåll kommit in i bilen. Där har det kondenserats mot de kalla ytorna.
Nej. Du måste läsa vad jag skriver.D09 skrev:
Om man har tillräckligt mycket springor i konstruktionen får man samma temperatur och luftfuktighet såväl inne i byggnaden som utanför. Det är väldigt bra, för då får man till exempel aldrig kondens på det som förvaras i förrådet. Givetvis får man då bara förvara saker som tål den varierande temperaturen. Utemöblerna är säkert inga problem. Färgburkar, till exempel, går däremot inte så bra.Ludwig skrev:
Särskilt bra är det om man förvarar saker som har ett högre fuktinnehåll än den omgivande luften, och som man vill ska torka. Ved och hö, till exempel.
Men nu var det inte en ria TS skulle bygga, utan ett tempererat förråd där han ska förvara bl.a. just färgburkar. Så den här 200+ åriga metoden hjälper inte honom.
Det funkar väl som självdrag i allmänhet, men om det är ventilerat så kommer det torka upp.
Jag hade som sagt satt dit ventilerna. Man kommer ju trots allt öppna dörren ett flertal gånger under sommarhalvåret och släppa in luft, eller hur? Då kan det ju bara bra med lite ventilation så det inte blir kondens när det kallnar.
Jag hade som sagt satt dit ventilerna. Man kommer ju trots allt öppna dörren ett flertal gånger under sommarhalvåret och släppa in luft, eller hur? Då kan det ju bara bra med lite ventilation så det inte blir kondens när det kallnar.
Ja det går väl åtminstone att enas om att det är svårt det här, att det finns många åsikter och många experter.
Det går ju att både börja och sluta med standardrådet som man får från många byggare:
Hålls huset/förrådet/lokalen inte varmare än x° C så ska man inte plasta insidan, annars ska man sätta plast.
Och x brukar typiskt variera mellan 12° och 18°C.
Sen ska det givetvis finnas minst två ventiler, en nertill och en upptill på en annan vägg.
Det går väl att stanna där, alltså bygga som väl minst hälften av byggeliten bygger här i landet.
Men tumregler suger ibland, denna är inget undantag.
Om jag bygger en dylik bod som ska hålla 14°C under vintern, och av eller annan anledning ska ha en jämn och relativt hög luftfuktighet inne, säg 70%. Så jag ställer in en luftfuktare.
Då kan jag slå vad om att rötskador inne i väggen kommer som ett brev på posten om några år.
Ja detta var ju kanske ett konstigt exempel, men det belyser ju att en sån enkel tumregel som att endast välja utifrån vilken temp det ska vara där inne inte fungerar.
Jag är av åsikten att det måste tittas på främst vilken mängd fukt som det förmodas behöva tas hand om, dvs hur mycket fukt tillförs det inne i byggnaden. Sen får man kika på vad som händer med denna fukt map ångtryck och ventilation och andra faktorer.
Och för en byggnad som är regntät och utan egen fuktproduktion invändigt (typiskt ett förråd) och som är ouppvärmd eller svagt uppvärmd är nog min mening att det bästa är att kraftigt begränsa ventilationen och istället avfukta (avfuktare eller torrbollen (eller egentillverkad torrboll)). Och att plast eller vindväv i väggen spelar mindre roll.
Men det är ju vad jag tror, här får var och en bilda sin egen uppfattning och räkna på det om man så gitter.
Friggeboden vår, med 70mm regel och 70mm isolering i väggarna har jag bara vindväv på utsidan. Jag har inte satt in ventiler än, men tänkte två små tallriksventiler som skruvas igen om ingen vistas där.
Garaget har jag plastat på insidan. Där är det 120 mm MU i väggarna, 45mm MU i taket + ca 120mm kutterspån. Ventil i garageporten och en liten tallriksventil högt uppe på en vägg i andra änden av garaget. Denna ventilation är alltid öppen pga att annars börjar det sprida sig lukter från allt bilrelaterat som står där.
Båda byggnaderna är helt ouppvärmda, förutom vid behov.
Jag har ingen långtids-statistik över hur dom mår. Jag kan väl rapportera om en tio år.![Skrattar :D :D]()
Det går ju att både börja och sluta med standardrådet som man får från många byggare:
Hålls huset/förrådet/lokalen inte varmare än x° C så ska man inte plasta insidan, annars ska man sätta plast.
Och x brukar typiskt variera mellan 12° och 18°C.
Sen ska det givetvis finnas minst två ventiler, en nertill och en upptill på en annan vägg.
Det går väl att stanna där, alltså bygga som väl minst hälften av byggeliten bygger här i landet.
Men tumregler suger ibland, denna är inget undantag.
Om jag bygger en dylik bod som ska hålla 14°C under vintern, och av eller annan anledning ska ha en jämn och relativt hög luftfuktighet inne, säg 70%. Så jag ställer in en luftfuktare.
Då kan jag slå vad om att rötskador inne i väggen kommer som ett brev på posten om några år.
Ja detta var ju kanske ett konstigt exempel, men det belyser ju att en sån enkel tumregel som att endast välja utifrån vilken temp det ska vara där inne inte fungerar.
Jag är av åsikten att det måste tittas på främst vilken mängd fukt som det förmodas behöva tas hand om, dvs hur mycket fukt tillförs det inne i byggnaden. Sen får man kika på vad som händer med denna fukt map ångtryck och ventilation och andra faktorer.
Och för en byggnad som är regntät och utan egen fuktproduktion invändigt (typiskt ett förråd) och som är ouppvärmd eller svagt uppvärmd är nog min mening att det bästa är att kraftigt begränsa ventilationen och istället avfukta (avfuktare eller torrbollen (eller egentillverkad torrboll)). Och att plast eller vindväv i väggen spelar mindre roll.
Men det är ju vad jag tror, här får var och en bilda sin egen uppfattning och räkna på det om man så gitter.
Friggeboden vår, med 70mm regel och 70mm isolering i väggarna har jag bara vindväv på utsidan. Jag har inte satt in ventiler än, men tänkte två små tallriksventiler som skruvas igen om ingen vistas där.
Garaget har jag plastat på insidan. Där är det 120 mm MU i väggarna, 45mm MU i taket + ca 120mm kutterspån. Ventil i garageporten och en liten tallriksventil högt uppe på en vägg i andra änden av garaget. Denna ventilation är alltid öppen pga att annars börjar det sprida sig lukter från allt bilrelaterat som står där.
Båda byggnaderna är helt ouppvärmda, förutom vid behov.
Jag har ingen långtids-statistik över hur dom mår. Jag kan väl rapportera om en tio år.
Om man har plastat riktigt ordentligt och tätt så behövs det ventilation för att få ut fukt som väl kommit in.Ludwig skrev:Det funkar väl som självdrag i allmänhet, men om det är ventilerat så kommer det torka upp.
Jag hade som sagt satt dit ventilerna. Man kommer ju trots allt öppna dörren ett flertal gånger under sommarhalvåret och släppa in luft, eller hur? Då kan det ju bara bra med lite ventilation så det inte blir kondens när det kallnar.
Är det diffusionsöppna väggar tar sig mindre mängder fukt ut genom väggarna när byggnaden värms upp (av element eller solen).
Sen är det väl frågan om det kommer in fukt?
Har man god ventilation vintertid kommer det ju in fukt, då RF är 100% utomhus den mesta tiden under vintertid.
Jag hade skippat plasten, och förmodligen satt in en ventil.
Trä- el gipsskivor invändigt fungerar som ångbroms, (och klarar att hantera mindre mängder fukt), vindväv, papp el asfaboard utvändigt säkrar isoleringens verkan (glas-/stenull).
I ett förråd med lite uppvärmning och den användning du nämner så finns det ju inget fukttillskott med luften, så fukt inifrån är ju knappast något problem.
Fukt utifrån, pga varm fuktig luft ute vs torrt och svalt inne, är nog också ytterst marginellt. Om man antar ett litet semiuppvärmt förråd, så antar jag vidare att det inte kommer att bli superisolerat, och då kommer dess innetemperatur att stiga under sommaren och vara i stort sett samma som ute. Då kan det inte bli någon nämnvärd kondensutfällning inne i väggen. Summa summarum, du kan göra nästan hur som helst.
Trä- el gipsskivor invändigt fungerar som ångbroms, (och klarar att hantera mindre mängder fukt), vindväv, papp el asfaboard utvändigt säkrar isoleringens verkan (glas-/stenull).
I ett förråd med lite uppvärmning och den användning du nämner så finns det ju inget fukttillskott med luften, så fukt inifrån är ju knappast något problem.
Fukt utifrån, pga varm fuktig luft ute vs torrt och svalt inne, är nog också ytterst marginellt. Om man antar ett litet semiuppvärmt förråd, så antar jag vidare att det inte kommer att bli superisolerat, och då kommer dess innetemperatur att stiga under sommaren och vara i stort sett samma som ute. Då kan det inte bli någon nämnvärd kondensutfällning inne i väggen. Summa summarum, du kan göra nästan hur som helst.
Det är just den tumregeln som jag misstänker är en mem som uppstått i detta forum.Mikael_L skrev:
Jag håller omkring 5-10°C i mitt förråd vintertid med ventilation. Vi vinterförvarar kläder, så god ventilation är ett måste precis som i en klädkammare. Det är dessutom ett bra ställe för ölen (men tydligen också en bra plats för vinterförvaring av pelargoner
.)
Valde att sätta en diffusionsöppen plast i väggar och tak, mest som isolerstöd, men också att för eventuell fukt ska kunna vandra igenom. Ska det inte vara varmare än 10°C så skulle jag inte bemöda mig med att sätta upp någon diffspärr.
Valde att sätta en diffusionsöppen plast i väggar och tak, mest som isolerstöd, men också att för eventuell fukt ska kunna vandra igenom. Ska det inte vara varmare än 10°C så skulle jag inte bemöda mig med att sätta upp någon diffspärr.