7 869 läst · 17 svar
8k läst
17 svar
Enskilt avlopp - måste man separera WC från BDT?
Sida 1 av 2
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Finns otaliga trådar och jag har läst en hel del men funderar ändå på följande:
Kommunen skickade idag över en broschyr om att de på sikt kommer att se över befintliga avloppsanläggningar och starta där klagomål finns (här finns inga mig veterligen). I de exempel de lägger upp är godkända avlopp gjorda med helt separata system för WC (till sluten tank) och BDT (till 3-kammar + infiltration).
Min fråga, kan detta verkligen vara ett rimligt och generellt krav för befintliga anläggningar, att måsta separera ut WC-avlopp med helt separat system. Det skulle ju innebära att man får bygga om hela huset för att ha två separata avloppssystem.
Jag vill gärna fråga här INNAN jag ringer kommunen. Känns lite som att väcka björnen om det är jag som hör av mig.
Kommunen skickade idag över en broschyr om att de på sikt kommer att se över befintliga avloppsanläggningar och starta där klagomål finns (här finns inga mig veterligen). I de exempel de lägger upp är godkända avlopp gjorda med helt separata system för WC (till sluten tank) och BDT (till 3-kammar + infiltration).
Min fråga, kan detta verkligen vara ett rimligt och generellt krav för befintliga anläggningar, att måsta separera ut WC-avlopp med helt separat system. Det skulle ju innebära att man får bygga om hela huset för att ha två separata avloppssystem.
Jag vill gärna fråga här INNAN jag ringer kommunen. Känns lite som att väcka björnen om det är jag som hör av mig.
Ring men säg att du ska bygga ett fritidshus med möjlighet till vintervistelse. Fråga efter de generella regler som finns för avlopp. I mellansverige har nog trekammarbrunn till BDT och sluten tank till toalettavlopp varit krav i minst 30 år på många ställen.
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Tack för ditt svar.
Om jag frågar så, är jag rädd för att att vid nyproduktion är detta ju i alla fall hyfsat rimligt, det låter sig åtminstone göras. I ett gammalt timmerhus som jag bor i, skulle det innebära att totalrenovera 60% av kåken, bryta upp alla golv etc. för att komma åt att lägga nya dubbla avloppssystem, förutom installationen av en tank samt 3-kammar med infiltration.
Man kanske skulle kunna säga att man är spekulant på något befintligt hus, men då måste jag hitta rätt objekt först.
I avloppsguiden http://husagare.avloppsguiden.se/wc-och-infiltration.html finns ju en den gamla standardlösningen fortfarande upptagen som ett exempel. Hur orolig ska jag vara?
Om jag frågar så, är jag rädd för att att vid nyproduktion är detta ju i alla fall hyfsat rimligt, det låter sig åtminstone göras. I ett gammalt timmerhus som jag bor i, skulle det innebära att totalrenovera 60% av kåken, bryta upp alla golv etc. för att komma åt att lägga nya dubbla avloppssystem, förutom installationen av en tank samt 3-kammar med infiltration.
Man kanske skulle kunna säga att man är spekulant på något befintligt hus, men då måste jag hitta rätt objekt först.
I avloppsguiden http://husagare.avloppsguiden.se/wc-och-infiltration.html finns ju en den gamla standardlösningen fortfarande upptagen som ett exempel. Hur orolig ska jag vara?
Det beror väl helt på hur nära du har till närmasta vattentäckt /sjö /hav?
-Långt avstånd => allt till 3-kammare
-Kort avstånd => Andra lösningar:
* Sluten WC-tank
* Minireningsverk
* Separerande anläggning (Ett rör ut ur huset, separering i efterföljande anläggning)
* Finns säkert fler alternativ....
Summa summarum: Prata med din kommun, eftersom det är dom som bestämmer i slutändan.
-Långt avstånd => allt till 3-kammare
-Kort avstånd => Andra lösningar:
* Sluten WC-tank
* Minireningsverk
* Separerande anläggning (Ett rör ut ur huset, separering i efterföljande anläggning)
* Finns säkert fler alternativ....
Summa summarum: Prata med din kommun, eftersom det är dom som bestämmer i slutändan.
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Åter igen, tack för svaret. Jag tolkar det senare positivt ur det perspektivet att det finns lösningar där avloppsrören fortfarande går att använda, dvs även om det kommer att kosta lite mer än en standard 3-kammare + infiltration, så borde det gå att lösa utan att måsta dubblera rörsystemet. Jag har troligen inom en snar framtid 4 toaletter, och att försöka binda samman dessa är ingen enkel uppgift, och det slipper jag gärna.
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Återigen tack för att ni postar, men lösningarna är långt ifrån vad jag söker! För att vara övertydlig, jag vill ha ett system som bygger på endast 1 rörsystem för avloppet. Förhoppningsvis trekammarbrunn med infiltration och fosforfälla, eller annat 'tillägg' till 3-kammarbrunn + infiltration.
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Beroende på vilken skyddsnivå fastigheten ligger i så kan det bli olika typer av anläggningar. Kommunen ska egentligen inte förorda en viss typ av anläggning, utan ge klartecken till alla typer av anläggningar som klarar reningskraven.
Normal skyddsnivå - Reducering enligt följande:
BOD7 minst 90%
Fosfor minst 70%
Kväve, inget reduceringskrav.
Hög skyddsnivå:
BOD7 minst 90%
Fosfor minst 90%
Kväve minst 50%
BOD7 står för Biological Oxygen Demand during 7 days och betyder helt enkelt mängden syreförbrukande biologiskt material.
Av det totala avloppen återfinns ca 90% av kvävet i WC-avloppet. 80% i urin och 10% i fekalier. Även fosfor återfinns till mesta delen (90%) i WC-avloppet. 30% i urinen och 60% i fekalierna.
För BOD7 är förhållandet mellan BDT (Bad- Disk och Tvättvatten) och WC ca 60/40 varav urinen innehåller 10% och fekalierna 30%.
Med detta i minne kan man enkelt se att man med en sluten tank för WC enkelt kan möta kraven på hög skyddsnivå. I och med förnyad teknik med bättre tankar och bättre vacuumenheter har kommunerna börjat få upp ögonen för dessa system igen. Kanske inte passar alla och det kan bli kostsamt om man har flera toaletter.
Infiltrationsbäddar är generellt sett dåliga på kvävereducering och kan heller inte reducera fosfor speciellt bra. I och med att det är i princip omöjligt att mäta reningsresultatet är det svårt att visa siffror på hur bra en infiltrationsbädd renar. Allt fler kommuner ser helst att man undviker infiltration som avloppssystem.
Markbädden är inte så mycket bättre den på att rena kväve, men kan kompletteras med fosforfälla och det går även att ta prover på vattnet efter det sista reningssteget. I och med den ibland tveksamma reduceringen av kväve vill vissa kommuner inte ha markbädd i områden med hög skyddsnivå.
Andra kommuner har krav på att anläggningen ska vara typgodkänd och certifierad enligt EN-12566-3. Standarden avser fabriksfärdiga avloppsanläggningar och det finns ingen certifieringsstandard för kompaktfiltersstem som blir allt vanligare som ersättare för traditionella infiltrations- och markbäddar. Vanligtvis innebär hög skyddsnivå och krav på EN-12566-3 detsamma som minireningsverk.
Lite intressant är att de som utför testerna inte får publicera resultaten. Det är endast tillverkaren som får publicera resultaten från testerna och det finns inget sätt att kontrollera att tillverkarens uppgifter stämmer. Kombinera detta med att testerna är väldigt kostsamma och konspirationsteorin är ett faktum. För vad gör en mindre nogräknad tillverkare vars dyra minireningsverk hamnar precis under gränsen på testerna? Lägger ner någon miljon på vidareutveckling och ytterligare en halvmiljon på ett nytt test, eller friserar siffrorna och stämplar minireningsverken som godkända?
Normal skyddsnivå - Reducering enligt följande:
BOD7 minst 90%
Fosfor minst 70%
Kväve, inget reduceringskrav.
Hög skyddsnivå:
BOD7 minst 90%
Fosfor minst 90%
Kväve minst 50%
BOD7 står för Biological Oxygen Demand during 7 days och betyder helt enkelt mängden syreförbrukande biologiskt material.
Av det totala avloppen återfinns ca 90% av kvävet i WC-avloppet. 80% i urin och 10% i fekalier. Även fosfor återfinns till mesta delen (90%) i WC-avloppet. 30% i urinen och 60% i fekalierna.
För BOD7 är förhållandet mellan BDT (Bad- Disk och Tvättvatten) och WC ca 60/40 varav urinen innehåller 10% och fekalierna 30%.
Med detta i minne kan man enkelt se att man med en sluten tank för WC enkelt kan möta kraven på hög skyddsnivå. I och med förnyad teknik med bättre tankar och bättre vacuumenheter har kommunerna börjat få upp ögonen för dessa system igen. Kanske inte passar alla och det kan bli kostsamt om man har flera toaletter.
Infiltrationsbäddar är generellt sett dåliga på kvävereducering och kan heller inte reducera fosfor speciellt bra. I och med att det är i princip omöjligt att mäta reningsresultatet är det svårt att visa siffror på hur bra en infiltrationsbädd renar. Allt fler kommuner ser helst att man undviker infiltration som avloppssystem.
Markbädden är inte så mycket bättre den på att rena kväve, men kan kompletteras med fosforfälla och det går även att ta prover på vattnet efter det sista reningssteget. I och med den ibland tveksamma reduceringen av kväve vill vissa kommuner inte ha markbädd i områden med hög skyddsnivå.
Andra kommuner har krav på att anläggningen ska vara typgodkänd och certifierad enligt EN-12566-3. Standarden avser fabriksfärdiga avloppsanläggningar och det finns ingen certifieringsstandard för kompaktfiltersstem som blir allt vanligare som ersättare för traditionella infiltrations- och markbäddar. Vanligtvis innebär hög skyddsnivå och krav på EN-12566-3 detsamma som minireningsverk.
Lite intressant är att de som utför testerna inte får publicera resultaten. Det är endast tillverkaren som får publicera resultaten från testerna och det finns inget sätt att kontrollera att tillverkarens uppgifter stämmer. Kombinera detta med att testerna är väldigt kostsamma och konspirationsteorin är ett faktum. För vad gör en mindre nogräknad tillverkare vars dyra minireningsverk hamnar precis under gränsen på testerna? Lägger ner någon miljon på vidareutveckling och ytterligare en halvmiljon på ett nytt test, eller friserar siffrorna och stämplar minireningsverken som godkända?
Medlem
· Norrbotten
· 3 390 inlägg
Ohh joflopp, tack trevligt med svar från en som kan ämnet.
Jag ska ta kontakt med kommunen för att diskutera skyddsnivå, men då jag bor i skogen, 400 m från närmaste granne och flera km från något större vattendrag, minst 150 m från egen brunn förutsätter jag tillsvidare normal skyddsnivå. Enligt din eminenta beskrivning ska då uppfyllas:
Normal skyddsnivå - Reducering enligt följande:
BOD7 minst 90%
Fosfor minst 70%
Kväve, inget reduceringskrav.
Den självklara följdfrågan blir då exempel på enheter/system/lösningar som uppfyller dessa krav. Som amatör tycker jag mig utläsa just vad jag siktade på ovan trekammarbrunn med infiltration och fosforfälla, eller?
Jag ska ta kontakt med kommunen för att diskutera skyddsnivå, men då jag bor i skogen, 400 m från närmaste granne och flera km från något större vattendrag, minst 150 m från egen brunn förutsätter jag tillsvidare normal skyddsnivå. Enligt din eminenta beskrivning ska då uppfyllas:
Normal skyddsnivå - Reducering enligt följande:
BOD7 minst 90%
Fosfor minst 70%
Kväve, inget reduceringskrav.
Den självklara följdfrågan blir då exempel på enheter/system/lösningar som uppfyller dessa krav. Som amatör tycker jag mig utläsa just vad jag siktade på ovan trekammarbrunn med infiltration och fosforfälla, eller?
Slamavskiljare (trekammarbrunn) och markbädd med efterföljande fosforfälla borde med råge uppfylla de krav kommunen kan ställa på din fastighet om den har normal skyddsnivå.
Infiltration kan de neka om de anser att den inte klarar av kravet på fosforrening, är lite olika beroende på kommun.
Infiltration kan de neka om de anser att den inte klarar av kravet på fosforrening, är lite olika beroende på kommun.