37 438 läst · 165 svar
37k läst
165 svar
iaktagelser vid premiäreldning Calmar V33
Vart och hur anser du det optimalt att tillsätta sekundärluften i en modern vedpanna med underförbränning? De flesta pannorna har ju ett keramiskt munstycke (springa i botten av vedmagasinet) där sekundärluften blåses in och blandas med gasen från glödbädden. Är det bäst att finfördela sekundärluften utmed hela "springan" eller bör sekundärluften blåsas in med fart, som en stråle via några få hål? Hur blir skillanden och vad är bäst om sekundärluften tillsätts nära glödbädden eller i själva förbränningskammaren?Hur mycket primärluften kan strypas beror på var sekundär luftens läge är i förhållande till förgasningen av veden.
Sekudärluften är tillför att ge syre till den alstrade vedgasens slutförbränning, men om alla bränbara gaser skall förbrännas gäller att det finns ett teritär syreinsläpp också som säkerställer syre finns till lågans toppar... eller om gasen övergår till blålåge förbränning.
Mvh
Redigerat:
Inte har du möjlighet att ta kameran och ta en bild på din förbränningskammare och 4-kants profiler där sekundärluften tillförs?pellefant skrev:
Mvh
Åskar
En lite dålig bild på hur sekunderluften förs in på en Calmar V33.
Meningen med bilden var egentligen att visa den ojämna förbränningen. Man ser att det brinner mycket häftigare ur inre keramikhålet medans yttre går på sparlåga,
mvh albinsson
En lite dålig bild på hur sekunderluften förs in på en Calmar V33.
Meningen med bilden var egentligen att visa den ojämna förbränningen. Man ser att det brinner mycket häftigare ur inre keramikhålet medans yttre går på sparlåga,
mvh albinsson
Hej!
"Jag har samma scenario här.
Pulsationer trots dörren till pannrummet på vid gavel."
albinsson
Hade samma fenomen.
Då gläntade jag lite grann på övre luckan och pulseringen upphörde.
Då stängde jag luckan och öppnade primären en liten bit och problemet var borta.
Kanske kan hjälpa någon. Mvh/Peter
"Jag har samma scenario här.
Pulsationer trots dörren till pannrummet på vid gavel."
albinsson
Hade samma fenomen.
Då gläntade jag lite grann på övre luckan och pulseringen upphörde.
Då stängde jag luckan och öppnade primären en liten bit och problemet var borta.
Kanske kan hjälpa någon. Mvh/Peter
Här en bild från en ETA som fördelar primärluften via massor av hål, nära glödbädden, på ett bra sätt. Verkar som sekundärluften tillsätts nära glödbädden den också? Att finfördela primärluften nära glödbädden ger en stabil drift av pannan, på min Orlan blev det en otrolig skillnad.
Intressant bild! Sekundärluften nära glödbädden borde underlätta framförallt vid uppstart när pannan och keramiken är kall? Man bör få "blålåga" fort i en ETA? Vilar hela keramikinsatsen på en plåt i förbränningsrummet eller hur har de gjort?_ap_ skrev:
Gör man en vanlig uppstart, typ hacka små pinnar och tänder på har man "blålåga" långt innan man fyllt vedförrådet.
Gör man en "ETA start" och bara lägger på vanliga stor vedträn direkt och tänder
dom kvarlämnade kolresterna har man blålåga ungefär när man fyllt färdigt.
Hela keramiksatsen vilar på en vattenmantlat hylla.
Gör man en "ETA start" och bara lägger på vanliga stor vedträn direkt och tänder
dom kvarlämnade kolresterna har man blålåga ungefär när man fyllt färdigt.
Hela keramiksatsen vilar på en vattenmantlat hylla.
Inte har du några måttuppgifter på förbränningskammaren? Invändigt djup bredd och höjd? "Sekundärspringan" sitter längre in, mot konvektionsdelen, jämfört med andra pannor där den oftas sitter i mitten av eldstaden, vilket ger en längre färdväg för förbränningsgasen. Måste nog åka och kika på en om den visas på någon mässa framöver..
En liten funderin runt en gammal tråd. Har med intresse läst igenom hela tråden då jag precis köpt en Calmar v33. Tydligen finns det flera med erfarenheter som pekar på vissa brister i pannans konstruktion. Problemet med pannan tycks var överförbränning med olika teorier om orsaken till detta. Men nu är det ju så att Calmarpannan fortfarande ligger i toppskiktet vad gäller verkningsgrad och kanske är det så att en viss överförbränning inte spelar någon större roll när det gäller verkningsgraden på pannan. Vad gäller utsläpp så kommer ju inget av den dåligt förbrända röken i vedutrymmet ut i skorsten med mindre än att den passerat munstycket i keramiken och där förbrännts mera fullständigt
/Mats
/Mats
Jag trodde att övertändning inte betydde något annat än att det brann i vedutrymmet. Jag har en känsla av att det är detta som avses i flera av inläggen men jag har kanske missförstått. Detta har varit fallet i min panna vid varje eldningstillfäle hittils men trots det har den värmt 1500 liter från 30 till 80 grader på ett inlägg.Nu var det i och för sig bara fjärde eldningstillfället nu i morse så min erfarenhet av pannan är rätt begränsad.
Men det finns väl alltid en risk att det blir en mindre rökgasexplotion om man öppnar luckan vid fel tillfälle och släpper in obegränsat med syre. Detta hände flera gånger med min gamla Vedex 3000. Men kan en sådan övertändning även inträffa med vedluckan stängd?
Kan nämna att jag eldar med 99,5 % relativt grovklyven björkved. Tror att det rekommenderas att inte använda för torr ved vilket ju finklyven ved gärna blir. Inte heller snickeriavfall och brädstumpar ska vara att rekommendera.
/Mats
Men det finns väl alltid en risk att det blir en mindre rökgasexplotion om man öppnar luckan vid fel tillfälle och släpper in obegränsat med syre. Detta hände flera gånger med min gamla Vedex 3000. Men kan en sådan övertändning även inträffa med vedluckan stängd?
Kan nämna att jag eldar med 99,5 % relativt grovklyven björkved. Tror att det rekommenderas att inte använda för torr ved vilket ju finklyven ved gärna blir. Inte heller snickeriavfall och brädstumpar ska vara att rekommendera.
/Mats
Redigerat: